Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія
type: channel
description: Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія – рецензоване наукове фахове видання відкритого доступу. ISSN: 1728-2713 (друковане); 2079-9063 (електронне). DOI: http://doi.org/10.17721/1728-2713 Галузь науки: геологічні науки. Галузь знань (спеціальність): 10 Природничі науки (103 Науки про Землю). Зареєстровано: Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення. Рішення № 1089 від 28.03.2024 р. Ідентифікатор медіа: R30-03800. Атестовано: Міністерством освіти і науки України (категорія А). Засновник-видавець: Київський національний університет імені Тараса Шевченка, зареєстрований як суб’єкт в сфері друкованих медіа. Адреса редакції: вул. Васильківська, буд. 90, м. Київ, 03022; електронна адреса: geology.bulletin@knu.ua; geolvisnyk@ukr.net Рік заснування: 1958. Мови видання: українська, англійська. Періодичність: 4 рази на рік. Індексування: Scopus (квартиль 3, SJR 0.238), Web of Science (квартиль 4, імпакт фактор 0.3). Поточний випуск: Том 4 № 111 (2025)
publisher: Київський національний університет імені Тараса Шевченка
language: uk
publication name: Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія
issn: 1728-2713
copyright: Ознайомтеся з політикою за посиланням: https://geology.bulletin.knu.ua/licensing
items: Інженерно-геологічні умови дніпровських схилів центрального ареалу Києва: ретроспектива досліджень та аналіз чинників зсувної небезпеки
items: Критичні матеріали в контексті програми Ukraine facility та європейської інтеграції України
items: Застосування методів машинного навчання та даних дистанційного зондування Землі в прогнозуванні врожайності
items: Статистичне моделювання даних в 3D області з варіограмою типу пентамодель для геофізичного моніторингу Рівненської АЕС
items: Моделювання оптимізації розробки на родовищі Балахани-Сабунчу-Рамана (V горизонт)
items: Каспійський піонер: структурна складність і розподіл вуглеводнів у шельфовому родовищі Нафтові камені
items: Оцінка забруднення поліциклічними ароматичними вуглеводнями мулу і ґрунту Дністровського каньйону в межах Городенківської територіальної громади
items: Геодинамічний та палеотектонічний аналіз Південнокаспійської мегадепресії у зв'язку з перспективами нафти і газу (на прикладі Євлах-Агджабединської западини)
items: Вуглеводнева перспективність родовища Зих, пов'язана з пліоцен-міоценовими відкладеннями з огляду на нові дані 3D сейсморозвідки (Апшеронський нафтогазоносний район, Азербайджан)
items: Виявлення границь геологічних об'єктів методом аналізу відношення похідних гравітаційного поля на прикладі Передкарпатського прогину
items: Електричні параметри карбонатних порід Гнідинцівського нафтогазоконденсатного родовища Глинсько-Солохівського газоконденсатного району
items: МЕТОДИ ВИЯВЛЕННЯ ВИБУХОНЕБЕЗПЕЧНИХ ДІЛЯНОК ДЛЯ ДОСЛІДЖЕННЯ СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКИХ ТЕРИТОРІЙ
items: МЕТОДОЛОГІЯ АВТОМАТИЗОВАНОГО ВИЯВЛЕННЯ АНОМАЛЬНИХ ГЕОПРОСТОРОВИХ ЗОН НА СУПУТНИКОВИХ ЗНІМКАХ ІЗ ВИКОРИСТАННЯМ СТАТИСТИЧНОГО АНАЛІЗУ ТА СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ПЛАГІНА ДЛЯ QGIS
items: ПЕРШИЙ ДОСВІД ВИКОРИСТАННЯ СУПУТНИКОВИХ ДАНИХ ДЛЯ МОНІТОРИНГУ ВОДНО-ФЛЮЇДНОГО РЕЖИМУ ВУЛКАНА ЛОКБАТАН ПРИ ОЦІНЦІ РИЗИКІВ СЕЙСМІЧНИХ ПОДІЙ У РЕГІОНІ
items: ОСОБЛИВОСТІ ЗАСТОСУВАННЯ ГІС, GPS, ДЗЗ ТА ШІ В ДОСЛІДЖЕННІ ҐРУНТОВИХ ХАРАКТЕРИСТИК
items: ГЕОХІМІЧНО-ПЕТРОФІЗИЧНА ОЦІНКА ЛІТОЛОГІЧНОЇ ТА КОЛЕКТОРСЬКОЇ МІНЛИВОСТІ КЕРНУ СВЕРДЛОВИН НА ПРИКЛАДІ РУНОВЩИНСЬКОЇ НАФТОГАЗОНОСНОЇ ПЛОЩІ ДНІПРОВСЬКО-ДОНЕЦЬКОЇ ЗАПАДИНИ (ПОПЕРЕДНІ РЕЗУЛЬТАТИ)
items: ЗАСТОСУВАННЯ НОВОГО КЛАСУ НАНОКОМПОЗИТІВ В ЕКОЛОГІЧНОМУ УПРАВЛІННІ ПЛАСТОВИМИ ВОДАМИ НА НАФТОГАЗОВОМУ РОДОВИЩІ БІБІ-ЕЙБАТ
items: ГІДРОВУГЛЕЦЕВІ ПАРАДИГМИ ЧАСУ ТА СТРУКТУРИ: БАГАТОМЕТОДНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ НАФТОГАЗОВИХ СИСТЕМ БАКИНСЬКОГО АРХІПЕЛАГУ
items: КОМПЛЕКСНА ПЕРЕОЦІНКА ВУГЛЕВОДНЕВОГО ПОТЕНЦІАЛУ РОДОВИЩ АПШЕРОН БАНКА ТА ДАРВІН БАНКА НА АПШЕРОНСЬКО-ПРИБАЛХАНСЬКОМУ СТРУКТУРНОМУ ПОРОЗІ
items: ТЕОРЕТИЧНІ ТА ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНІ ПЕРЕДУМОВИ ПРЯМОГО ПРОГНОЗУВАННЯ ВУГЛЕВОДНІВ НА ОСНОВІ ДАНИХ СЕЙСМОРОЗВІДКИ (НА ПРИКЛАДІ ПІВДЕННО-КАСПІЙСЬКОГО ТА ІНШИХ БАСЕЙНІВ)
items: ЛІТОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ НИЗЬКОПРОНИКНИХ НАФТОГАЗОНАСИЧЕНИХ ПОРІД-КОЛЕКТОРІВ У РОЗРІЗІ НЕОГЕНОВИХ ВІДКЛАДІВ НА ПРИКЛАДІ БУЦІВСЬКОГО ГАЗОВОГО РОДОВИЩА
items: ПЕРСПЕКТИВИ ВИДОБУТКУ ЛІТІЮ В УКРАЇНІ
items: ВИЗНАЧЕННЯ СТАДІЙ ГІДРОТЕРМАЛЬНОГО ЗМІНЕННЯ РОДОВИЩ АГЙОХУШСЬКОЇ ГРУПИ ТА МЕРЕХ (МАЛИЙ КАВКАЗ)
items: ВИВЧЕННЯ ГЕНЕЗИСУ ОСАДОВИХ ПОРІД ЗА ДАНИМИ КАРОТАЖУ СВЕРДЛОВИН ТА ОЦІНКА ВЗАЄМОЗВ'ЯЗКУ МІЖ ГЕНЕЗИСОМ ОСАДІВ І КОЛЕКТОРСЬКИМИ ВЛАСТИВОСТЯМИ
items: ФІЛЬТРАЦІЙНО-ЄМНІСНІ ВЛАСТИВОСТІ КАРБОНАТНИХ ПОРІД ГНІДИНЦІВСЬКОГО НАФТОГАЗОКОНДЕНСАТНОГО РОДОВИЩА ГЛИНСЬКО-СОЛОХІВСЬКОГО ГАЗОКОНДЕНСАТНОГО РАЙОНУ
items: Формування природно-екологічного каркасу землекористування на регіональному рівні в контексті забезпечення екологічної стійкості: методичні та методологічні підходи
items: Просторово-часовий аналіз теплового комфорту в Азербайджані
items: Рутил із корінних порід південно-західної частини Українського щита
items: Забруднення ґрунтів важкими металами внаслідок ведення бойових дій: результати з тестової ділянки у Миколаївській області
items: ПРОСТОРОВИЙ АНАЛІЗ ПЛОЩ ПІДТОПЛЕНИХ ЗЕМЕЛЬ ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНОГО ФОНДУ ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЗА ДАНИМИ ДИСТАНЦІЙНОГО ЗОНДУВАННЯ ЗЕМЛІ

Інженерно-геологічні умови дніпровських схилів центрального ареалу Києва: ретроспектива досліджень та аналіз чинників зсувної небезпеки
type: item
description: Вступ. Представлено результати аналізу інженерно-геологічних умов дніпровських схилів у межах центрального історичного ареалу міста Києва. Основною метою дослідження є виявлення природних та антропогенних чинників, що впливають на розвиток зсувних процесів, а також формування сучасного уявлення про умови забезпечення стійкості природної системи досліджуваної території. Методи. Для встановлення динаміки розвитку зсувних процесів на дніпровських схилах Києва використано ретроспективний аналіз зсувонебезпечних ділянок, зокрема фотофіксації сучасного стану схилу та порівнянням фотографій з архівних джерел. Аналіз інженерно-геологічних умов та чинників розвитку зсувних зрушень на схилах проводився з використанням аналітичних, статистичних, картографічних методів. Для побудови картографічних моделей використано геоінформаційні системи (застосунки ArcGIS, Surfer). Інженерно-геологічні розрізи побудовано засобами AutoCAD. Результати. Систематизовано періоди наукових досліджень зсувної небезпеки дніпровських схилів та робіт з їх укріплення, виділено п'ять ключових етапів досліджень, включаючи сучасні з часів незалежності України. На основі уявлень про чинники формування зсувних зрушень на території досліджень виділено три ділянки, дано їх інженерно-геологічну характеристику, виділено ділянки з найвищим рівнем зсувонебезпеки за величиною кута нахилу 15–25°, які займають 25–34 % по площі залежно від ділянки схилу (Давнього Києва, Центральної, Залаврської). Встановлено, що найбільший вплив на зниження стійкості системи схилів мають такі чинники: водонасичення ґрунтів (атмосферними опадами, витоками з мереж водогону), привантаження схилів у процесі забудови, інженерні втручання без урахування інженерно-геологічних особливостей та динамічні навантаження (транспорт, будівельні роботи). Проаналізовано сукупний вплив зазначених чинників і систематизовано наслідки їх взаємодії, що призводять до втрати стійкого стану схилу. Висновки. На основі результатів сформульовано напрямки концеп…
subject: Articles
  topic: section
subject: інженерно-геологічні умови
  topic: keywords
subject: дніпровські схили
  topic: keywords
subject: зсуви
  topic: keywords
subject: чинники зсувної небезпеки
  topic: keywords
subject: історичні ареали
  topic: keywords
creator: Тетяна КРІЛЬ
creator: Антон СТРЕЛЬЦОВ
rights: Авторське право (c) 2026 Tetiana KRIL, Anton STRELTSOV https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 137
ending page: 150
doi: 10.17721/1728-2713.111.16

Критичні матеріали в контексті програми Ukraine facility та європейської інтеграції України
type: item
description: Присвячено комплексному аналізу ролі критичних сировинних матеріалів (КСМ) України у контексті стратегічної автономії Європейського Союзу та його цілей зеленого й цифрового переходу. Визначено, що інтеграція багатих мінеральних ресурсів України, що підтримується ініціативами, такими як Програма Ukraine Facility, може суттєво зміцнити стійкість європейських ланцюгів постачання КСМ, які є незамінними для сучасних технологій. Окреслюються виклики та майбутні перспективи для інтеграції країни в європейський ланцюг створення вартості сировинних матеріалів. Наукова новизна полягає в міждисциплінарному підході, що поєднує геополітичні, економічні та геологічні аспекти для розв'язання проблеми КСМ в Україні, пропонуючи шляхи подолання залежності від застарілих даних, верифікації запасів критичних/стратегічних корисних копалин в Україні та залучення інвестицій.
subject: Articles
  topic: section
subject: Ukraine facility
  topic: keywords
subject: критичні сировинні матеріали (КСМ)
  topic: keywords
subject: зелений цифровий перехід
  topic: keywords
subject: Закон про критичні сировинні матеріали (CRMA)
  topic: keywords
subject: верифікації запасів критичних/стратегічних корисних копалин
  topic: keywords
creator: Сергій ВИЖВА
creator: Ольга БІЛЯВСЬКА
creator: Дмитро БАБЧУК
creator: Юлія БАБЧУК
rights: Авторське право (c) 2026 Serhii VYZHVA, Olha BILIAVSKA, Dmytro BABCHUK, Yuliia BABCHUK https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 131
ending page: 136
doi: 10.17721/1728-2713.111.15

Застосування методів машинного навчання та даних дистанційного зондування Землі в прогнозуванні врожайності
type: item
description: Вступ. Прогнозування врожайності сільськогосподарських культур завжди було непростим завданням, особливо в умовах кліматичної нестабільності та зростаючого тиску на ресурси. Зважаючи на обмеження класичних математичних моделей у такій складній галузі, як аграрна аналітика, нині все більшої ваги набувають підходи, основані на даних і машинному навчанні. Особливо перспективним виглядає поєднання супутникових знімків, агрохімічного аналізу ґрунтів та алгоритмів штучного інтелекту для побудови гнучких і точних прогнозів. Методи. Проаналізовано два сільськогосподарські поля, розташовані в різних регіонах України, із різними природними умовами. Було зібрано масив даних: топографічні параметри (висота, ухил, водозбірний потенціал), спектральні індекси із супутників Sentinel-2A та Landsat 8 (зокрема, NDMI, GNDVI), а також хімічний склад ґрунту. За допомогою кореляційного аналізу визначено, які саме показники тісніше пов'язані з рівнем урожайності. Побудовано моделі прогнозу врожайності на основі Random Forest та Gradient Boosting, з адаптацією під розділення полів на підділянки розміром 5 та 1 га. Результати. Аналіз показав, що стан вегетації та водний баланс культури (NDMI, GNDVI) найкраще пояснюють варіації врожайності. Водночас такі показники, як температура поверхні, мають чіткий негативний вплив, що може вказувати на тепловий стрес у періоди наливу зерна. Gradient Boosting продемонстрував особливо добру чутливість до просторової деталізації – на сітці 1 га точність прогнозу досягала R² = 0,801. Натомість Random Forest показав себе як стійкий і менш чутливий до масштабу даних метод. Висновки. У досліджені доведено, що поєднання супутникових знімків, результатів аналізу ґрунтів та методів машинного навчання дає змогу поліпшити точність прогнозування врожайності. У моделі включено показники вегетації та характеристики умов вирощування культур. Також проведено порівняння різних алгоритмів при різній деталізації просторових даних. Отримані результати свідчать про те, що зап…
subject: Articles
  topic: section
subject: штучний інтелект (ШІ)
  topic: keywords
subject: машинне навчання (ML)
  topic: keywords
subject: дистанційне зондування Землі (ДЗЗ)
  topic: keywords
subject: random forest (RF)
  topic: keywords
subject: gradient boosting (GB)
  topic: keywords
subject: normalized difference moisture index (NDMI)
  topic: keywords
subject: green normalized difference vegetation index (GNDVI)
  topic: keywords
subject: прецизійне землеробство (PZ)
  topic: keywords
subject: кореляційний аналіз (КА)
  topic: keywords
creator: Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ
creator: Віктор ВОРОХ
creator: Ольга ГЛОБА
creator: Олеся ЛЯЩЕНКО
creator: Ірина СЮЙВА
rights: Авторське право (c) 2026 Vitaliy ZATSERKOVNYI, Victor VOROKH, Olga HLOBA, Olesia LIASHCHENKO, Iryna SIUIVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 114
ending page: 121
doi: 10.17721/1728-2713.111.13

Статистичне моделювання даних в 3D області з варіограмою типу пентамодель для геофізичного моніторингу Рівненської АЕС
type: item
description: Вступ. Представлено розроблену модель та алгоритм статистичного моделювання даних у тривимірній області з використанням варіограм пентамодельного типу, що забезпечують оптимальне наближення в середньому квадратичному значенні. Як приклад продемонстровано застосування запропонованого методу для доповнення результатів геофізичних досліджень карстово-суфозійних процесів при моніторингу щільності крейдяної товщі на території Рівненської АЕС. На майданчику розміщення Рівненської АЕС було виконано комплекс геофізичних робіт. Серед проведених спостережень найбільший інтерес становлять радіоізотопні дослідження щільності та вологості ґрунтів у зоні існуючих споруд. При цьому постало завдання заповнення даних, отриманих у ході контролю зміни щільності крейдяної товщі радіоізотопними методами мережі спостережень, що включала 29 свердловин. Для вирішення цього завдання застосовано метод статистичного моделювання з використанням варіограми пентамодельного типу, що дає змогу відтворювати випадкове поле досліджуваного об'єкта в тривимірній області в довільних точках спостереження. Методи. За допомогою спектрального розкладу випадкових полів у тривимірному просторі побудовано статистичну модель розподілу усередненої щільності крейдяної товщі в межах досліджуваної території. Розроблений алгоритм забезпечує генерацію реалізацій випадкових полів із заданими кореляційними властивостями та просторовою дискретизацією, що відповідає вимогам до точності моделювання. Результати. Сформульовано та реалізовано алгоритм статистичного моделювання випадкових полів з кореляційною функцією пентамодельного типу. На основі розробленого програмного забезпечення отримано додаткові змодельовані реалізації випадкової складової щільності крейдяної товщі на регулярній сітці спостережень з необхідним ступенем деталізації. Проведено порівняння набору кореляційних функцій для одного набору даних у середньому квадратичному значенні. Проведено статистичний аналіз отриманих результатів чисельного моделювання, в…
subject: Articles
  topic: section
subject: статистичне моделювання
  topic: keywords
subject: кореляційна функція типу пентамодель
  topic: keywords
subject: спектральний розклад
  topic: keywords
subject: кондиційність карт
  topic: keywords
subject: Рівненська АЕС
  topic: keywords
creator: Зоя ВИЖВА
creator: Всеволод ДЕМИДОВ
creator: Андрій ВИЖВА
creator: Тетяна ШОВКОПЛЯС
rights: Авторське право (c) 2026 Zoya VYZHVA, Vsevolod DEMIDOV, Andrii VYZHVA, Tetiana SHOVKOPLIAS https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 104
ending page: 113
doi: 10.17721/1728-2713.111.12

Моделювання оптимізації розробки на родовищі Балахани-Сабунчу-Рамана (V горизонт)
type: item
description: Вступ. У статті представлено принципи застосування методів релевантності для моделювання та оптимізації процесу розробки, таких як контрольні карти Шухарта. Цей метод надає керівництво для детального процесу розробки, який враховує різні питання, що часто виникають під час впровадження заводнення як на морських, так і наземних нафтогазових родовищах, під час видобутку рідин із пласта, проблеми під час буріння свердловин, під час видобутку нафти тощо. Використовуючи метод контрольних карт Шухарта, вдалося отримати адекватну відповідь на проблему (коригування процесу розробки) при вивченні питань оптимізації динаміки видобутку нафти з родовища. Водночас цей метод корисний як для аналізу всіх динамічних рядів, так і для окремих сегментів (етапів). Метою побудови контрольних карт є визначення точок, у яких процес виходить зі стаціонарного стану, щоб згодом визначити причини виниклих відхилень та усунути їх. Метою побудови контрольних карт Шухарта є визначення меж системної мінливості процесу та прогнозування поведінки процесу в найближчому майбутньому на основі даних минулого процесу. Методи. Криві розробки було побудовано з використанням геологічних і промислових даних. Цей графік дає змогу визначити оптимальний режим розробки, перерахувати запаси нафти і газу та повно відобразити ефективний видобуток вуглеводнів з родовища. Результати. Аналізуючи взаємозв'язок між кривими розробки, відновленням тиску, темпами зростання видобутку нафти і газу для різних періодів розробки, можливе коригування. Висновки. В результаті дослідження, проведеного з використанням динамічної моделі контрольних карт Шухарта, стало можливим контролювати та регулювати процеси розробки V горизонту родовища Балахани–Сабунчу–Рамана, яке є об'єктом експлуатації, а також визначати рівні оптимальності цих процесів та ефективність використання відповідних методів підвищення коефіцієнта вилучення нафти. Цей метод виявився ефективним у збільшенні видобутку, може ефективно підвищити виробничі показники під …
subject: Articles
  topic: section
subject: криві розробки
  topic: keywords
subject: контрольні карти Шухарта
  topic: keywords
subject: відхилення
  topic: keywords
subject: регулювання
  topic: keywords
subject: оптимальна розробка
  topic: keywords
subject: об'єкт експлуатації
  topic: keywords
creator: Гультар НАСІБОВА
creator: Севіль ЗЕЙНАЛОВА
rights: Авторське право (c) 2026 Gultar NASIBOVA, Sevil ZEYNALOVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 88
ending page: 95
doi: 10.17721/1728-2713.111.10

Каспійський піонер: структурна складність і розподіл вуглеводнів у шельфовому родовищі Нафтові камені
type: item
description: Вступ. Нафтогазове родовище Нафтові Камені (Neft Dashlary), розташоване у південно-східному секторі Каспійського моря, є унікальним як з геологічного, так і з історичного погляду. Це перше у світі шельфове родовище, освоєне шляхом буріння зі спеціально побудованих морських платформ. Геологічно воно приурочене до Абшеронсько-Балаханської тектонічної зони підняття та розташоване на брекчіантиклінальній складці північно-західно-південно-східного простягання. Основна нафтогазонасичена товща – це нижньопліоценова Продуктивна серія, представлена багатошаровими дельтовими, прибережними та мілководно-морськими фаціями. Незважаючи на тривалу історію розробки, родовище залишається актуальним об'єктом для переоцінки в контексті вивчення різнотипних колекторів, тектонічної сегментації та стратиграфічної складності, що відкриває перспективи для підвищення нафтовіддачі. Методи. У дослідженні використано комплексний підхід, що включає геологічний, геофізичний та петрофізичний аналіз даних понад 150 свердловин. Узагальнено результати інтерпретації геофізичних каротажів, описів кернів та результатів випробувань. Колекторські властивості визначались за даними понад 1450 зразків керну. Стратиграфічне зіставлення та побудова структурних карт дали змогу відобразити архітектоніку покладів і межі нафтонасичених товщ. Ресурси визначались за детерміністичними методами з урахуванням ефективної товщини, пористості, насичення та площі пастки. Результати. У межах Продуктивної серії виділено 26 нафтонасичених об'єктів у восьми стратиграфічних пачках (світах), зокрема в горизонтах Gala, Pre-Kirmaki, Kirmaki, Post-Kirmaki тощо. Пористість порід варіює в межах 12–28%, проникність – від 0.001 до 3.92 мкм². Найбільш продуктивними є горизонти GS-1, GS-2 (свита Gala) та PKS-2a, PKS-2 (свита Pre-Kirmaki), особливо в блоках II, III, IV і V. У блоці I колекторські властивості слабко розвинені. Розподіл вуглеводнів зумовлений поєднанням тектонічних пасток, літологічних ущільнень та фаціальних змін. Висновк…
subject: Articles
  topic: section
subject: Нафтове родовище
  topic: keywords
subject: Продуктивна серія
  topic: keywords
subject: пористість
  topic: keywords
subject: проникність
  topic: keywords
subject: стратиграфія
  topic: keywords
subject: тектоніка
  topic: keywords
subject: шельфова зона
  topic: keywords
subject: геофізичний аналіз
  topic: keywords
creator: Гусейнага МАМЕДОВ
creator: Мурад АБДУЛЛА-ЗАДЕ
creator: Олена ПОГОРЄЛОВА
rights: Авторське право (c) 2026 Huseynaga MAMMADOV, Murad ABDULLA-ZADA, Elena POGORELOVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 75
ending page: 87
doi: 10.17721/1728-2713.111.09

Оцінка забруднення поліциклічними ароматичними вуглеводнями мулу і ґрунту Дністровського каньйону в межах Городенківської територіальної громади
type: item
description: Вступ. Проведено оцінку стану забруднення екотоксикантами ґрунтів і річкового осаду на території Городенківської територіальної громади, що прилягає до Дністровського регіонального ландшафтного парку (РЛП) та розташована на правобережжі річки Дністер. Метод. Високоефективною рідинною хроматографією (ВЕРХ) проаналізовано проби мулу і ґрунту на вміст 15 поліциклічних ароматичних вуглеводнів (ПАВ): нафталену, аценафтену, флуорену, фенантрену, антрацену, флуорантену, пірену, бенз(а)нтрацену, хризену, бенз(б)флуорантену, бенз(к)флуорантену, бенз(а)пірену, дибенз(a,h)антрацену, бенз(g,h,i)перилену, індено(1,2,3-cd)пірену. Відбір проб проводили в локаціях Коломийського району, в ІваноФранківській обл., які віддалені від джерел забруднень (фоновий вміст забруднювальних речовин) та безпосередньо біля джерел забруднень (автодороги, стічні води). Результати. Серед усіх відібраних зразків поверхневого ґрунту та річкового осаду сума концентрації 15 ПАВ була найнижчою в лісовому ґрунті (103 мкг/кг). У пробі річкового осаду річки Дністер сумарна концентрація становила 449 мкг/кг. У пробах річкового осаду річок Лемиць і Дереновець, в напрямку від населених пунктів с. Стрільче і с. Серафинці до Дністра, виявлена загальна концентрація ПАВ була значно вищою, ніж у річці Дністер. Вона знижувалася в цьому напрямку з максимальної 11471 мкг/кг (проби відібрані до очисних споруд) до 2005 мкг/кг. На березі річки Лемиць у ґрунті вона становила 583 мкг/кг. Висновки. Висока концентрація ПАВ в окремих пробах річкового осаду р. Лемиць і р. Дереновець може бути зумовлена близькістю їх до автодоріг і населених пунктів, активне їх накопичення через повільну біодеградацію цих сполук у річковому осаді. Найвищу концентрацію суми ПАВ (64,034 мг/кг) було виявлено у ґрунті придорожньої смуги автомобільної дороги регіонального значення P24. У зразках ґрунту, відібраних на відстані 300 м від цієї автодороги, виявляли незначний вміст усіх 15 ПАВ (275 мкг/кг) з концентрацією бенз(а)пірену 9,29 мкг/кг, що є н…
subject: Articles
  topic: section
subject: Дністровський каньйон
  topic: keywords
subject: ґрунти
  topic: keywords
subject: поліароматичні вуглеводні
  topic: keywords
subject: техногенне забруднення
  topic: keywords
subject: військові дії
  topic: keywords
creator: Олексій БЕРЕЗОВСЬКИЙ
creator: Світлана МІДИК
creator: Валентина КОРНІЄНКО
creator: Оксана САМКОВА
creator: Оксана ТОНХА
creator: Юрій ВІШОВАН
creator: Лариса СЕМЕНКО
creator: Максим СМИРНИЙ
rights: Авторське право (c) 2026 Oleksii BEREZOVSKIY, Svitlana MIDYK, Valentina KORNIYENKO, Oksana SAMKOVA, Oksana TONKHA, Yurii VISHOVAN, Larysa SEMENKO, Maksym SMYRNYY https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 58
ending page: 64
doi: 10.17721/1728-2713.111.07

Геодинамічний та палеотектонічний аналіз Південнокаспійської мегадепресії у зв'язку з перспективами нафти і газу (на прикладі Євлах-Агджабединської западини)
type: item
description: Вступ. При оцінці перспектив нафтогазового потенціалу найважливішим завданням є визначення генетичної належності осадового басейну, тобто типу геодинамічного режиму. У зв'язку із цим актуальною є стаття, присвячена геодинамічній еволюції Каспійського басейну. У роботі проаналізовано дані опублікованих робіт щодо геодинамічної еволюції вищезгаданої території. З погляду глобальної тектоніки плит, високий нафтогазоносний потенціал пов'язаний передусім із континентальними окраїнами, палеорифтовими улоговинами, зонами міжгірських та передових прогинів, що утворилися на завершальному етапі зіткнення плит, а також з насувними краями складчастих гірських структур. Визначальним фактором у нафтогазоутворенні є насамперед геодинамічний режим надр. При визначенні генотипу осадового басейну надзвичайно важливим параметром є тип континентальної земної кори, який пов'язаний не лише з амплітудою тектонічного просідання і, як наслідок, швидкістю осадконакопичення, потужністю осадового чохла, але й з величиною теплового потоку, що визначає умови утворення нафти і газу. Результати. В результаті аналізу основних критеріїв нафтогазового потенціалу найбільші перспективи ми пов'язуємо з північно-східною частиною області Євлах-Агджабединської западини та її північно-східною ділянкою південно-східного центрикінального замикання, де відбувається зчленування зазначеної западини зі схилами мезозойських виступів Геокчай-Мінгечаур, Саатли-Кюрдамір та Білясувар-Карадонли. Ймовірною зоною нафтогазоутворення, яка слугувала джерелом вуглеводневих флюїдів для розглянутої регіональної зони нафтонакопичення, була центральна частина Євлах-Агджабединської западини, де протягом більшої частини мезозойськокайнозойської історії відбувалося стійке просідання та накопичення потужного шару еоценових відкладень, звідки нафта мігрувала в літолого-стратиграфічні пастки, приурочені до зони незгодного примикання еоценових теригенно-карбонатних колекторів до розмитої поверхні верхньокрейдових ефузивних утворень. Вис…
subject: Articles
  topic: section
subject: Південнокаспійська плита
  topic: keywords
subject: літосферна плита
  topic: keywords
subject: геодинамічний режим
  topic: keywords
subject: Східноєвропейська плита
  topic: keywords
subject: осадовий басейн
  topic: keywords
subject: вуглеводневий потенціал
  topic: keywords
subject: Євлах-Агджабединський регіон
  topic: keywords
subject: зона нафтогазонакопичення Мурадханлі
  topic: keywords
subject: неструктурні пастки
  topic: keywords
subject: колектори
  topic: keywords
subject: ущільнення
  topic: keywords
creator: Судабе АЛІЄВА
rights: Авторське право (c) 2026 Sudaba ALIYEVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 65
ending page: 74
doi: 10.17721/1728-2713.111.08

Вуглеводнева перспективність родовища Зих, пов'язана з пліоцен-міоценовими відкладеннями з огляду на нові дані 3D сейсморозвідки (Апшеронський нафтогазоносний район, Азербайджан)
type: item
description: Вступ. Вуглеводневий потенціал Зих-Говсанського району пов'язаний переважно з відкладеннями нижнього пліоцену продуктивної серії. Однак на даний момент основною вуглеводненосною одиницею Зих-Говсанського родовища є калинська свита (QaS). Міоценові відкладення, що лежать під свитою Кала, також становлять особливий інтерес в останні роки. Дані сейсморозвідувальні дослідження було проведено з урахуванням нових даних сейсморозвідки 3D. Мета досліджень полягала в деталізації геологічних моделей будови Зих, виявленні та відстеженні зон розвитку розломів і виявленні нафтогазоносних перспектив як калинської світи, так і міоцену. Методи. Як основні методи дослідження обрано методи сейсмічної стратиграфії та секвенційної стратиграфії. Також проведено аналіз ознак. Результати. З метою розширення ресурсів родовища Зих підготовлено рекомендації щодо буріння розвідувально-оцінювальної свердловини № 2 за даними сейсморозвідки 3D. Підготовлено та проаналізовано геолого-геофізичні матеріали для обґрунтування вибору місця проведення пошукових свердловин. Після аналізу сейсмічних кубів було обрано 3 точки розташування проєктних пошукових свердловин, з яких обрано та рекомендовано до буріння першочергову свердловину – Зих-2. Рекомендована розвідувальна свердловина Зих-2 розташована на східному крутому схилі Зихського підняття, в районі, де в розрізі достовірно і впевнено виділено перспективні сейсмічні фації в інтервалах каланської свити і перспективні цілі в міоценовому розрізі. Наявність чітко визначених сейсмічних атрибутів, а також сейсмічних класів у прогнозованій частині розрізу вказують на наявність тут імовірних пасток. Свердловина вирішує завдання як пошуку нерозвіданої бурінням нижньої частини осадового чохла, так і дослідження периферійної (східної) частини пласта підкірмаківської світи. Висновки. Дослідження показали, що передумовами нафтогазоносності східного схилу Зихського підняття є наявні сприятливі регіональні умови розвитку нафтогазової системи. А також локальні спри…
subject: Articles
  topic: section
subject: нафтогазоносність
  topic: keywords
subject: сейсмічна фація
  topic: keywords
subject: сейсмічний атрибут
  topic: keywords
subject: проєктна свердловина
  topic: keywords
subject: родовища Кала
  topic: keywords
subject: міоценові відклади
  topic: keywords
subject: сейсморозвідка 3D
  topic: keywords
creator: Тофік АХМЕДОВ
creator: Лала ХАЛІЛОВА
rights: Авторське право (c) 2026 Tofik AKHMEDOV, Lala KHALILOVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 33
ending page: 40
doi: 10.17721/1728-2713.111.04

Виявлення границь геологічних об'єктів методом аналізу відношення похідних гравітаційного поля на прикладі Передкарпатського прогину
type: item
description: Вступ. Представлено методологію та результати її застосування для визначення границь об'єктів на основі аналізу гравітаційних (маються на увазі аномалії Буге ΔgБуге) даних. Основну увагу приділено виділенню вертикальних границь різномасштабних структур, які можуть ідентифікуватися як геологічні лінеаменти, такі як розломи та зони підвищеної тріщинуватості, що мають важливе значення для розуміння структурно-тектонічної будови та оцінки геотермального потенціалу території. Передкарпатський прогин обрано як об'єкт дослідження через його складну тектонічну будову та перспективність у пошуках геотермальних і вуглеводневих ресурсів. Методи. Для аналізу геологічних структур використано метод нахилу похідної гравітаційного поля (Tilt Derivative) у поєднанні зі спектральним аналізом та трансформацією Фур'є. Методологія включає кілька етапів: обчислення градієнта гравітаційного поля, згладжування, інгібування немаксимальних значень та порогування контурів. Такий підхід дає змогу з високою точністю визначати межі геологічних об'єктів і виділяти розриви функції гравітаційного потенціалу. Аналіз даних проведено на основі результатів гравітаційної зйомки в межах Передкарпатського прогину. Результати. Застосування методики дало змогу виділити лінеаменти регіонального та локального типів, які відповідають розломам і зонам підвищеної тріщинуватості. Виділені зони можуть слугувати шляхами міграції геотермальних вод із глибоких нагрітих зон до порід-колекторів, що підвищує їхню перспективність для геологорозвідувальних робіт. Порівняльний аналіз отриманих результатів з існуючими геологічними картами підтвердив високу точність методу. Крім того, виявлено додаткові структури, які раніше не були помічені, що свідчить про ефективність застосованої методології. Висновки. Запропонована методика є ефективним експрес-методом виділення розломно-блокових структур на основі гравіметричних даних. Її застосування дає змогу уточнювати структурно-тектонічну будову регіонів, виділяти нові розломи та …
subject: Articles
  topic: section
subject: Передкарпатський прогин
  topic: keywords
subject: метод визначення границь об'єктів
  topic: keywords
subject: гравітаційні аномалії
  topic: keywords
subject: спектральний аналіз
  topic: keywords
subject: геотермальні пошуки
  topic: keywords
creator: Роман ПЕТРОКУШИН
creator: Дмитро БЕЗРОДНИЙ
creator: Джузеппе БАНКАЛА
creator: Лучіана ДЕ ЛУКА
rights: Авторське право (c) 2026 Roman PETROKUSHYN, Dmytro BEZRODNYI, Giuseppe BANCALA, Luciana DE LUCA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 26
ending page: 32
doi: 10.17721/1728-2713.111.03

Електричні параметри карбонатних порід Гнідинцівського нафтогазоконденсатного родовища Глинсько-Солохівського газоконденсатного району
type: item
description: Вступ. Висвітлено результати визначення електричних параметрів карбонатних порід верхнього карбону Гнідинцівського нафтогазоконденсатного родовища Глинсько-Солохівського газоконденсатного району з метою комплексного аналізу їх фізичних властивостей. Методи. Виконано короткий петрографічний опис вапняків. Визначено питомий електричний опір та відносну діелектричну проникність. Для визначення цих параметрів застосовувалась лабораторна електрометрична установка на базі прецизійного RLC-метра МНС-1100 та спеціального кернотримача. Результати. Досліджено такі електричні характеристики зразків порід, як питомий і відносний (параметр пористості) електричний опір та відносна діелектрична проникність. Наведено межі змін та середні значення цих параметрів для досліджених порід. Висновки. За допомогою кореляційного аналізу встановлено ряд кореляційних залежностей між фільтраційноємнісними властивостями досліджених порід та електричними параметрами в атмосферних і пластових умовах. Ці залежності можуть бути використані при інтерпретації даних геофізичних досліджень свердловин та моделюванні фільтраційно-ємнісних параметрів карбонатних порід-колекторів.
subject: Articles
  topic: section
subject: вапняки
  topic: keywords
subject: питомий електричний опір
  topic: keywords
subject: відносний електричний опір
  topic: keywords
subject: відносна діелектрична проникність
  topic: keywords
subject: кореляційні залежності
  topic: keywords
creator: Сергій ВИЖВА
creator: Віктор ОНИЩУК
creator: Іван ОНИЩУК
creator: Микола РЕВА
creator: Олександр ШАБАТУРА
rights: Авторське право (c) 2026 Serhii VYZHVA, Viktor ONYSHCHUK, Ivan ONYSHCHUK, Mykola REVA, Oleksandr SHABATURA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 18
ending page: 25
doi: 10.17721/1728-2713.111.02

МЕТОДИ ВИЯВЛЕННЯ ВИБУХОНЕБЕЗПЕЧНИХ ДІЛЯНОК ДЛЯ ДОСЛІДЖЕННЯ СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКИХ ТЕРИТОРІЙ
type: item
description: Вступ. Забруднення земель сільськогосподарського призначення вибухонебезпечними предметами (ВНП) внаслідок війни, розв'язаної РФ створює значну загрозу для життя та здоров'я аграріїв, а також перешкоджає відновленню сільськогосподарської діяльності. Виявлення та знешкодження ВНП є складним та небезпечним процесом, що вимагає комплексного підходу. Розглянуто основні типи наземних мін, що трапляються в Україні. Наведено основні демаскувальні фактори вибухонебезпечних предметів, проведено аналіз існуючих методів і технологій виявлення ВНП на землях сільськогосподарського призначення, оцінено їх переваги та недоліки. Результати. Традиційні методи виявлення та знешкодження мін є трудомісткими, небезпечними та часто неефективними. Застосування комбінації різних методів виявлення ВНП (металодетектори, механічні методи, геофізичні методи, біофізичні, БПЛА з аерофотозйомкою й тепловізійним скануванням та іншими датчиками) та інтеграція сучасних технологій (засоби дистанційного зон-дування і штучний інтелект) дає змогу досягти максимальної ефективності обстеження та підвищити безпеку. Кожен метод має свої переваги та обмеження, а їх комбінування дозволяє компенсувати недоліки окремих методів. Наведено приклади практичного застосування виявлення ВНП за допомогою даних дистанційного зондування Землі, інструментів просторового аналізу ГІС та машинного навчання для аналізу сільськогосподарських угідь на прикладі тестових ділянок у Київській та Харківській областях. Висновки. Використання БПЛА в гуманітарному розмінуванні має великий потенціал для зменшення ризиків та прискорення процесу очищення територій від вибухонебезпечних предметів. Аерофотозйомка та тепловізійне сканування з використанням БПЛА є ефективними для первинного огляду великих територій та виявлення потенційно небезпечних зон. Це дає змогу оптимізувати подальші роботи з використанням металодетекторів і геофізичних методів. Розвиток геоінформаційних систем у поєднанні з технологією штучного інтелекту є також допомі…
subject: Articles
  topic: section
subject: вибухонебезпечні предмети
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: мінне забруднення
  topic: keywords
subject: сільськогосподарські території
  topic: keywords
creator: Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ
creator: Ірина ЦЮПА
creator: Мауро ДЕ ДОНАТІС
creator: Ігор НІКОЛЮК
creator: Валентин КРАВЧЕНЯ
creator: Oлександр ЦВИК
creator: Тетяна МІРОНЧУК
rights: Авторське право (c) 2025 Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ, Ірина ЦЮПА, Мауро ДЕ ДОНАТІС, Ігор НІКОЛЮК, Валентин КРАВЧЕНЯ, Oлександр ЦВИК, Тетяна МІРОНЧУК https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 127
ending page: 138
doi: 10.17721/1728-2713.110.14

МЕТОДОЛОГІЯ АВТОМАТИЗОВАНОГО ВИЯВЛЕННЯ АНОМАЛЬНИХ ГЕОПРОСТОРОВИХ ЗОН НА СУПУТНИКОВИХ ЗНІМКАХ ІЗ ВИКОРИСТАННЯМ СТАТИСТИЧНОГО АНАЛІЗУ ТА СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ПЛАГІНА ДЛЯ QGIS
type: item
description: Вступ. Представлено методологію автоматизованого виявлення аномальних геопросторових зон, реалізовану у вигляді плагіна для геоінформаційної системи QGIS. Розроблений інструмент підвищує ефективність просторового аналізу та забезпечує швидку ідентифікацію територій з потенційними змінами для моніторингу природних і техногенних процесів. Методи. Запропонований підхід базується на використанні порогового та статистичного аналізу супутникових знімків у середовищі QGIS. Плагін забезпечує інтерактивне налаштування параметрів обробки зображень та автоматично виявляє геодинамічні аномалії, які після векторизації надаються користувачу для подальшого аналізу. Алгоритм використовує бібліотеки Python (NumPy, SciPy, GDAL, PyQt, QGIS API) для обробки різних типів супутникових даних і застосовує критерії на основі стандартного відхилення для виявлення аномальних ділянок. Результати. Тестування розробленого авторами плагіна підтвердило його ефективність під час обробки супутникових знімків типів InSAR, теплових інфрачервоних (TIR) та знімків на основі індексу NDWI. Плагін успішно ідентифікував зони вертикальних зміщень земної поверхні, виявив температурні аномалії та окреслив області з дефіцитом вологи. Такий підхід суттєво покращує точність геоінформаційного аналізу. Висновки. Розроблений плагін є ефективним інструментом для автоматизованого моніторингу змін земної поверхні та оцінки гідрогеологічних умов. Його інтеграція в середовищі QGIS дає змогу оперативно налаштовувати параметри аналізу та отримувати результати у форматі векторних даних. Тестування плагіна підтвердило його практичну цінність і виявило потенційні напрями для подальшого вдосконалення, зокрема щодо роздільної обробки додатних і від'ємних значень зміщень для підвищення точності інтерпретації аномалій.
subject: Articles
  topic: section
subject: автоматизоване виявлення
  topic: keywords
subject: геопросторові зони
  topic: keywords
subject: плагін QGIS
  topic: keywords
subject: супутникові зображення
  topic: keywords
subject: геодинамічні аномалії
  topic: keywords
subject: просторовий аналіз
  topic: keywords
creator: Василь ГУДАК
creator: Сергій МАРГЕС
creator: Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ
creator: Мауро ДЕ ДОНАТІС
rights: Авторське право (c) 2025 Василь ГУДАК, Сергій МАРГЕС, Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ, Мауро ДЕ ДОНАТІС https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 117
ending page: 126
doi: 10.17721/1728-2713.110.13

ПЕРШИЙ ДОСВІД ВИКОРИСТАННЯ СУПУТНИКОВИХ ДАНИХ ДЛЯ МОНІТОРИНГУ ВОДНО-ФЛЮЇДНОГО РЕЖИМУ ВУЛКАНА ЛОКБАТАН ПРИ ОЦІНЦІ РИЗИКІВ СЕЙСМІЧНИХ ПОДІЙ У РЕГІОНІ
type: item
description: Вступ. Грязьові вулкани є активними природними структурами, що впливають на навколишнє середовище шляхом безперервних викидів газорідинних флюїдів, грязьової брекчії та грязьових потоків. Попри широкі дослідження та значний масив даних про грязьовий вулканізм, розуміння динаміки флюїдів та гідрогеологічних процесів, пов'язаних із цими системами, залишається предметом постійних дискусій. Нині налічується понад 2500 грязьових вулканів, розташованих у 42 країнах світу, що підкреслює їх глобальне поширення. Територія Азербайджану – унікальний регіон для дослідження сучасного грязьового вулканізму. На його порівняно невеликій території розташовано понад 350 грязьових вулканів. Грязьовий вулкан Локбатан серед них є найактивнішим. На ньому зареєстровано 28 активних подій з виверженням великої кількості матеріалу, з ним пов'язане нафтове родовище і сейсмічні події. У цьому контексті комплексний підхід до вивчення активності грязьових вулканів, включаючи супутниковий моніторинг, є надзвичайно актуальним. Методи. У роботі використано методи дистанційного зондування для аналізу водно-флюїдного режиму грязьового вулкана Локбатан, фіксації активних фаз і пошуку кореляційних зв'язків. Зокрема, супутникові знімки застосовано для розрахунку індексу вологості у межах грязевулканічного поля, що періодично змінюється. Вперше цей індекс виміряно дистанційно, що дало змогу оцінити динаміку поверхневої вологи як показник міграції флюїдів та підповерхневої активності. Результати. Отриманий за допомогою супутника індекс вологості показав чіткі кореляції з активністю грязьового вулкана. Спостереження вказують на те, що варіації індексу вологості відповідають змінам у флюїдному режимі грязевулканічної структури, відображаючи можливу підземну міграцію флюїдів або зміни тиску перед фазою виверження. Висновки. Дослідження демонструє потенціал супутникового моніторингу в оцінці водно-флюїдного режиму інших активних грязьових вулканів. Цей підхід може забезпечити ефективну, недорогу альтернативу …
subject: Articles
  topic: section
subject: грязьовий вулкан Локбатан
  topic: keywords
subject: супутникові знімки
  topic: keywords
subject: флюїди
  topic: keywords
subject: NDWI
  topic: keywords
subject: моніторинг
  topic: keywords
creator: Аріф ГУСЕЙНОВ
creator: Віктор НЕСТЕРОВСЬКИЙ
creator: Айтен ГУСЕЙНОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Аріф ГУСЕЙНОВ, Віктор НЕСТЕРОВСЬКИЙ, Айтен ГУСЕЙНОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 108
ending page: 116
doi: 10.17721/1728-2713.110.12

ОСОБЛИВОСТІ ЗАСТОСУВАННЯ ГІС, GPS, ДЗЗ ТА ШІ В ДОСЛІДЖЕННІ ҐРУНТОВИХ ХАРАКТЕРИСТИК
type: item
description: Вступ. Сучасне сільське господарство наражається на численні виклики, пов'язані з кліматичними змінами, економічними факто-рами та зростаючими вимогами до ефективності виробництва. Впровадження передових технологій, зокрема геоінформаційних систем (ГІС), дистанційного зондування землі (ДЗЗ), глобальних навігаційних супутникових систем (GPS) та штучного інтелекту (ШІ), дає змогу оптимізувати агротехнічні процеси та підвищити продуктивність у прецизійному землеробстві. Методи. У роботі розглянуто методи застосування ГІС, GPS, ДЗЗ та ШІ у точному землеробстві. Використано аналіз супутникових та аерофотознімків, методи просторового моделювання, геостатистику, машинне навчання для прогнозування врожайності та оптимізації управлінських рішень. Також досліджено використання сенсорних систем для збору польових даних та їх інтеграції у цифрові платформи агровиробництва. Результати. У ході дослідження реалізовано комплексну модель оцінки ґрунтових характеристик на основі поєднання ГІС, GPS, дистанційного зондування та методів штучного інтелекту. Результати підтвердили ефективність використання цифрових карт і супутникових знімків для просторової інтерполяції параметрів ґрунту (вміст калію, вологи, гумусу), побудови карт врожайності та моніторингу посівів у реальному часі. Використання GPS-навігації забезпечило високу точність позиціонування техніки й польового відбору проб, а алгоритми машинного навчання (зокрема, моделі на основі LAI та Random Forest) показали точність прогнозу врожайності понад 80%. Побудована модель сівозміни із залученням бібліотек Python дала змогу сформувати оптимальний п'ятирічний план ротації культур з урахуванням типів ґрунтів, кліматичних умов і потенційної врожайності. Карти варіабельності та результати зонування стали основою для сценарного управління полем на рівні аграрного підприємства. Висновки. Інтеграція ГІС, GPS, ДЗЗ та штучного інтелекту в аграрну практику суттєво підвищує точність аналізу ґрунтових характеристик і ефективність управління …
subject: Articles
  topic: section
subject: геоінформаційні системи (ГІС)
  topic: keywords
subject: дистанційне зондування Землі (ДЗЗ)
  topic: keywords
subject: глобальні навігаційні супутникові системи (GPS) та штучний інтелект (ШІ)
  topic: keywords
subject: прецизійне землеробство (ПЗ)
  topic: keywords
subject: геоінформаційні технології (ГІТ)
  topic: keywords
subject: APSIM (Agricultural Production Systems Simulator)
  topic: keywords
subject: DSSAT (Decision Support System for Agrotechnology Transfer)
  topic: keywords
creator: Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ
creator: Віктор ВОРОХ
creator: Ольга ГЛОБА
creator: Тетяна МІРОНЧУК
creator: Людмила ПЛІЧКО
rights: Авторське право (c) 2025 Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ, Віктор ВОРОХ, Ольга ГЛОБА, Тетяна МІРОНЧУК, Людмила ПЛІЧКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 98
ending page: 107
doi: 10.17721/1728-2713.110.11

ГЕОХІМІЧНО-ПЕТРОФІЗИЧНА ОЦІНКА ЛІТОЛОГІЧНОЇ ТА КОЛЕКТОРСЬКОЇ МІНЛИВОСТІ КЕРНУ СВЕРДЛОВИН НА ПРИКЛАДІ РУНОВЩИНСЬКОЇ НАФТОГАЗОНОСНОЇ ПЛОЩІ ДНІПРОВСЬКО-ДОНЕЦЬКОЇ ЗАПАДИНИ (ПОПЕРЕДНІ РЕЗУЛЬТАТИ)
type: item
description: Вступ. Для реальних розрізів свердловин Руновщинської нафтогазоносної площі Дніпровсько-Донецької западини (ДДЗ), які містять продуктивні горизонти, виконано комплексне петрофізично-геохімічне дослідження репрезентативної серії зразків керна (n=79). Мета роботи – перевірка можливості повноцінної інтеграції його результатів з даними геофізичного дослідження свердловин (ГДС) для підвищення ефективності інтерпретації геолого-геофізичних даних. Методи. Для всіх зразків керна після їх уніфікованої підготовки та попереднього петрографічного вивчення ви-значено петрофізичні параметри, в тому числі фільтраційно-ємнісні властивості (пористість, проникність) порід, а також концентрація в них всіх головних компонентів та найважливіших мікроелементів (WDXRF, EDXRF). Результати визначень об'єднано в єдиний петрофізично-геохімічний банк даних. Результати. За вмістом головних елементів розраховано вміст кварцового (Qtz), глинистого (CLAY), карбона-тного (CARB), органічного (ORG) компонентів порід та кількісно охарактеризовано літологію розрізів. На прикладі сірки продемонстровано можливість виділення локальних геохімічних аномалій, які є індикаторами пластів з припливом нафти. Встановлено стійкі кореляційні зв'язки між інструментально визначеною пористістю і абсолютною проникністю, вмістом модельних компонентів Qtz, CLAY та коефіцієнтом (K2O+Na2O+Al2O3+TiO2)/LOI, які значно поліпшені за результатами використання нейронних мереж. Висновки. Підтверджено ефективність геохімічних методів (elemental geochemistry) у варіантах дослідження керну та шламу свердловин ("геохімічний каротаж") для впевненого (без інформаційних втрат і викривлень) поширення результатів прямого "точкового" вивчення фільтраційно-ємнісних та інших параметрів зразків керну в інтервалах його відбору на весь розріз свердловини для повноцінної інтеграції з даними ГДС, досягнення максимально однозначної кількісної інтерпретації всіх даних та потреб "підземної навігації" (geosteering) при бурінні. Підтверджено доцільніс…
subject: Articles
  topic: section
subject: петрофізичні параметри
  topic: keywords
subject: елементний склад
  topic: keywords
subject: кількісна літологія
  topic: keywords
subject: геохімічний каротаж свердловин
  topic: keywords
subject: вуглеводні
  topic: keywords
subject: Дніпровсько-Донецька западина
  topic: keywords
creator: Сергій ВИЖВА
creator: Іван ГАФИЧ
creator: Андрій ГОЖИК
creator: Олександр ШАБАТУРА
creator: Сергій ШНЮКОВ
rights: Авторське право (c) 2025 Сергій ВИЖВА, Іван ГАФИЧ, Андрій ГОЖИК, Олександр ШАБАТУРА, Сергій ШНЮКОВ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 87
ending page: 97
doi: 10.17721/1728-2713.110.10

ЗАСТОСУВАННЯ НОВОГО КЛАСУ НАНОКОМПОЗИТІВ В ЕКОЛОГІЧНОМУ УПРАВЛІННІ ПЛАСТОВИМИ ВОДАМИ НА НАФТОГАЗОВОМУ РОДОВИЩІ БІБІ-ЕЙБАТ
type: item
description: Вступ. Розроблено нову технологію утилізації для забезпечення раціонального повторного використання токсичних пластових вод, видобутих з нафтових родовищ НГВУ "Бібіхейбат", у вторинних технологічних процесах та для відновлення еко-логічного балансу. Дослідження представляє порівняльний аналіз механізмів екологічного впливу нанокомпозитів N-1, N-2 та N-4. Методи. Зразки пластової води, відібрані з приймальних резервуарів нафтових родовищ НГВУ "Бібіхейбат", обробляли різними нанокомпозитами для оцінки їхнього впливу. Додатково проаналізовано зразки нафти, взяті з поверхні пластової води, щодо змін реологічних параметрів, а основний забруднювач – механічні домішки –обробленоо за допомогою нанокомпозитів серії N. Результати. Запропонована нова технологія утилізації виявилася як екологічно, так і економічно ефективною для підвищення ефективності повторного використання пластової води у вторинних технологічних процесах та мінімізації її впливу на навколишнє середовище. Без необхідності встановлення нових об'єктів на старих нафтових родовищах може бути створена замкнута система водопостачання з використанням нанокомпозитів N-2 або N-4, залежно від геологічних умов. Висновки. Згідно з результатами дослідження, нанокомпозити N-2 та N-4 змінюють тип пластової води, перетворюючи її з "кислої" на "лужну". Ці композити також поліпшують реологічні властивості нафти. У рамках стандартів екологічної безпеки пропону-ється замкнута, безвідходна система водопостачання з використанням нанокомпозитів N-2 або N-4 як еколого-технологічна схема під-готовки пластової води до необхідних умов.
subject: Articles
  topic: section
subject: пластова вода
  topic: keywords
subject: токсичні компоненти
  topic: keywords
subject: навколишнє середовище
  topic: keywords
subject: технологія утилізації
  topic: keywords
subject: нанокомпозит
  topic: keywords
creator: Назіла МАММАДОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Назіла МАММАДОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 78
ending page: 86
doi: 10.17721/1728-2713.110.09

ГІДРОВУГЛЕЦЕВІ ПАРАДИГМИ ЧАСУ ТА СТРУКТУРИ: БАГАТОМЕТОДНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ НАФТОГАЗОВИХ СИСТЕМ БАКИНСЬКОГО АРХІПЕЛАГУ
type: item
description: Вступ. Бакинський архіпелаг, розташований у західній шельфовій зоні Південнокаспійського басейну, є одним із найпродуктивніших нафтогазоносних регіонів Азербайджану. Його тектонічна безперервність із зонами Південного Гобустану та Нижньої Кюрінської западини, а також унікальна геологічна еволюція Південнокаспійської мегавпадини зумовили формування складних нафтових, газових та газоконденсатних систем у межах Нижньопліоценової Продуктивної товщі. Незважаючи на десятиліття досліджень і розробки, механізми просторового розподілу, міграційних шляхів і варіацій складу вуглеводнів у цьому регіоні досі залишаються предметом наукової дискусії. Методи. У дослідженні поєднано широкомасштабні геологічні, геохімічні та геофізичні дані з ряду родовищ, включаючи Дуванні-деніз, Сангачал-деніз, острів Булла, Булла-деніз та Гарасу. Аналітичні методи охоплювали газову хроматографію для легких і важких фракцій вуглеводнів, елементний аналіз, гідрохімічну класифікацію пластових вод і обчислення геохімічних індексів, зокрема співвідношень n/ізоалканів, Σ(nC₁₃–nC₂₅)/Σ(nC₁₂–nC₃₀) та Σ(iC₁₃–iC₁₆)/Σ(iC₁₈–iC₂₃). Структурно-стратиграфічні інтерпретації базувались на сейсмічних даних і каротажних дослідженнях свердловин. Результати. У межах архіпелагу виокремлено дві генетично відмінні групи нафт, пов'язані з південно-західним і північно-східним крилами головних структур. Склад вуглеводнів виявляє кореляцію з глибиною занурення, структурним положенням та мінералогічними особливостями навколишніх порід. Вертикальні гідрохімічні інверсії, що характеризуються ультралужними слабомінералізованими водами під більш мінералізованими шарами, свідчать про значну висхідну міграцію глибинних флюїдів. Зростання вмісту метану і зниження концентрації його гомологів із глибиною, поряд зі зростанням газової сухості, підтверджують концепцію термічно зумовленого фракційного розділення. Крім того, ознаки біодеградації у важких фракціях вуглеводнів свідчать про постакумуляційні зміни. Висновки. Отримані результати…
subject: Articles
  topic: section
subject: Південнокаспійський басейн
  topic: keywords
subject: Бакинський архіпелаг
  topic: keywords
subject: міграція вуглеводнів
  topic: keywords
subject: газоконденсатні системи
  topic: keywords
subject: геохімія
  topic: keywords
subject: n-алкани
  topic: keywords
subject: ізопреноїди
  topic: keywords
subject: катагенез
  topic: keywords
subject: біодеградація
  topic: keywords
subject: вертикальний транспорт
  topic: keywords
subject: Продуктивна товща
  topic: keywords
creator: Гусейнага МАМЕДОВ
creator: Мурад АБДУЛЛА-ЗАДЕ
rights: Авторське право (c) 2025 Гусейнага МАМЕДОВ, Мурад АБДУЛЛА-ЗАДЕ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 69
ending page: 77
doi: 10.17721/1728-2713.110.08

КОМПЛЕКСНА ПЕРЕОЦІНКА ВУГЛЕВОДНЕВОГО ПОТЕНЦІАЛУ РОДОВИЩ АПШЕРОН БАНКА ТА ДАРВІН БАНКА НА АПШЕРОНСЬКО-ПРИБАЛХАНСЬКОМУ СТРУКТУРНОМУ ПОРОЗІ
type: item
description: Вступ. Південнокаспійський басейн є винятковою геодинамічною провінцією, що вирізняється надзвичайною потужністю осадового чохла та активними нафтогазоносними системами, що дає змогу віднести його до провідних нафтоносних регіонів світу. Оточений колізійними орогенними поясами, басейн акумулював понад 25 км осадових порід, з яких понад 10 км було відкладено протягом останніх шести мільйонів років. Така інтенсивна субсіданція й занурення відбувалися за умов аномально низького геотермічного градієнта, що сприяло триваючому формуванню вуглеводнів на глибинах понад 8–12 км. Регіонально поширені антиклінальні структури, інтерпретовані як складчасті згини, утворені над базальною площиною відриву, виявлено завдяки регіональній 2D-сейсморозвідці. Поєднання активної генерації вуглеводнів, наявності великих неосвоєних структурних пасток і сприятливого інвестиційного середовища підвищує стратегічне значення басейну в глобальному енергетичному секторі. У межах цієї тектонічно складної зони Апшеронсько-Предбалханський структурний поріг є однією з ключових нафтогазоносних провінцій, що охоплює низку стратегічно важливих родовищ, зокрема родовища Апшеронського банку та Банку Дарвіна. Це дослідження представляє цілісну, інтегровану з даними оцінку їхнього вуглеводневого потенціалу на основі багаторічних розвідок, історичних показників видобутку та геонаукових даних про надра. Родовищe Апшеронського банку відкрито у 1951 р. за 25 км на північ від острова Піраллахи, а родовище Банку Дарвіна – у 1950 р.; обидва мають тектонічну спорідненість з прилеглими антиклінальними структурами та є центральними об'єктами цього аналізу. Методи. Для оцінки характеристик колекторів проведено геолого-геофізичні дослідження, що включали стратиграфічну кореляцію, аналіз пластових тисків та продуктивності. Дані кернового матеріалу та сейсморозвідки інтегрувалися з петрофізичними параметрами – пористістю, проникністю, насиченням флюїдами – з метою характеристика продуктивних горизонтів (зокрема, кіpмакин…
subject: Articles
  topic: section
subject: Південнокаспійський басейн
  topic: keywords
subject: Апшеронсько-Предбалханська тектонічна зона
  topic: keywords
subject: нафтогазовий потенціал
  topic: keywords
subject: шельфові родовища
  topic: keywords
subject: характеристика колекторів
  topic: keywords
subject: Продуктивна серія
  topic: keywords
subject: підвищення нафтовилучення (EOR)
  topic: keywords
creator: Мурад АБДУЛЛА-ЗАДА
creator: Тамелла ЗАГІДОВА
creator: Руфат ШАХБАЗОВ
rights: Авторське право (c) 2025 Мурад АБДУЛЛА-ЗАДА, Тамелла ЗАГІДОВА, Руфат ШАХБАЗОВ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-29
publication date: 2025-08-29
starting page: 57
ending page: 68
doi: 10.17721/1728-2713.110.07

ТЕОРЕТИЧНІ ТА ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНІ ПЕРЕДУМОВИ ПРЯМОГО ПРОГНОЗУВАННЯ ВУГЛЕВОДНІВ НА ОСНОВІ ДАНИХ СЕЙСМОРОЗВІДКИ (НА ПРИКЛАДІ ПІВДЕННО-КАСПІЙСЬКОГО ТА ІНШИХ БАСЕЙНІВ)
type: item
description: Вступ. Петрофізичні властивості осадових порід (пористість, проникність, пружно-пластичні та акустичні властивості тощо) були добре вивчені, а результати досить широко використовувались при інтерпретації геофізичних даних. Експериментальні до-слідження, проведені останніми роками, а також інтенсивне вдосконалення технологій обробки та інтерпретації сейсмічних даних доз-волили нам також дослідити проблему контролю флюїдами петрофізичних властивостей порід, що слугує основою для розробки методу прямого прогнозування покладів нафти та газу в осадових басейнах. Рекомендується використовувати прямий сейсмічний метод для прогнозування продуктивності розрізу в поєднанні з газогеохімічною зйомкою. Мета. Мінімізувати ризик розвідки вуглеводнів у глибоководній частині Південного Каспію. Методи. На основі аналізу світового досвіду та результатів експериментальних досліджень у Південнокаспійському басейні (ПКБ) обґрунтовано високу ефективність прямого прогнозування покладів вуглеводнів в осадовому розрізі за допомогою прямих сейсмічних методів. Результати. Аналіз прямого визначення вуглеводнів за допомогою сейсмічних даних в інших басейнах, а також результати розробки та експериментальної перевірки запропонованої методології дозволяють стверджувати про її достатню застосовність у геологічних умовах ПКБ. Однак, враховуючи високі економічні та технологічні ризики буріння у глибоководній частині ПКБ (розвиток аномально високих тисків, висока вартість розвідувальних свердловин, що перевищує $100 млн), та намагаючись їх мінімізувати, було б вигідно інтегрувати сейсмічний метод з іншими прямими методами, особливо з газогеохімічною зйомкою. Висновки. Природні виходи нафти та газу на поверхню мають велике значення для розвідки вуглеводнів, оскільки вони прямо вказують на існування вуглеводнів в осадових басейнах. У глибоководній частині басейну наявність та характер нафтогазопроявів є одним із небагатьох доступних інструментів для оцінки перспектив нерозбуреної ділянки. Поява нових ана…
subject: Articles
  topic: section
subject: осадовий розріз
  topic: keywords
subject: вуглеводневі поклади
  topic: keywords
subject: прямий прогноз
  topic: keywords
subject: сейсморозвідка
  topic: keywords
subject: Південнокаспійський басейн
  topic: keywords
creator: Акбар ФЕЙЗУЛЛАЄВ
creator: Тофіг АХМАДОВ
creator: Арзу МАМЕДОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Акбар ФЕЙЗУЛЛАЄВ, Тофіг АХМАДОВ, Арзу МАМЕДОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-29
publication date: 2025-08-29
starting page: 49
ending page: 56
doi: 10.17721/1728-2713.110.06

ЛІТОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ НИЗЬКОПРОНИКНИХ НАФТОГАЗОНАСИЧЕНИХ ПОРІД-КОЛЕКТОРІВ У РОЗРІЗІ НЕОГЕНОВИХ ВІДКЛАДІВ НА ПРИКЛАДІ БУЦІВСЬКОГО ГАЗОВОГО РОДОВИЩА
type: item
description: Вступ. Досліджено проблему низькопористих і низькопроникних порід-колекторів, що характерне для покладів вуглеводнів у неогенових відкладах Зовнішньої зони Передкарпатського прогину. Низька ефективність традиційних методів оцінки газонасиченості та продуктивності цих порід створює значні перешкоди для їх освоєння, що вимагає застосування нових підходів. Методи. Дослідження проводилось на основі аналізу кернового матеріалу, відібраного з продуктивних горизонтів Буцівського газового родовища. Було виконано детальний петрофізичний аналіз, включаючи оцінку текстурних та структурних особливостей порід, а також характеристику пористості та проникності. Використовувалися методи насичення зразків фарбниками, мікроскопія та гранулометричний аналіз. Результати. Встановлено, що низькопористі породи-колектори мають значний вплив текстури, структури та мінерального складу на їхні фільтраційно-ємнісні властивості. Основним типом пористості є субкапілярна, яка забезпечує обмежену проникність. Аналіз зразків показав, що частка ефективного порового простору, яка бере участь у фільтрації, є низькою (менш як 40% у загальній структурі відкритого простору). Основними продуктивними горизонтами є піщано-глинисті відклади нижньодашавської світи. Висновки. Дослідження підтвердило, що для інтенсифікації видобутку газу з низькопористих порід потрібно застосовувати методи хімічного впливу, такі як кислотні обробки, які сприяють створенню зв'язних каналів у поровому просторі. Отримані результати мають практичне значення для оптимізації розробки газових горизонтів Перед-карпатського прогину та можуть бути використані при плануванні розвідувальних і експлуатаційних робіт.
subject: Articles
  topic: section
subject: Зовнішня зона Передкарпатського прогину
  topic: keywords
subject: порода-колектор
  topic: keywords
subject: керн
  topic: keywords
subject: фракції
  topic: keywords
subject: псаміти
  topic: keywords
subject: вуглеводні
  topic: keywords
creator: Олег ОСТАШ
creator: Валерій ОМЕЛЬЧЕНКО
creator: Тетяна КАЛИНІЙ
rights: Авторське право (c) 2025 Олег ОСТАШ, Валерій ОМЕЛЬЧЕНКО, Тетяна КАЛИНІЙ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 37
ending page: 48
doi: 10.17721/1728-2713.110.05

ПЕРСПЕКТИВИ ВИДОБУТКУ ЛІТІЮ В УКРАЇНІ
type: item
description: Вступ. Розглянуто перспективи розробки літієвих родовищ в Україні, що зумовлені попитом сучасної промисловості на літій та літієву сировину. Проблема забезпечення літієм особливо гостро стоїть для розвинутих країн ЄС, де він на 100 % забезпечується імпортом і США, де частка імпорту сягає 50 %. Для України забезпечення літієм є над-звичайно актуальним питанням, через проблеми в енергетиці та розбудову систем накопичення і передачі альтернативної електроенергії. Методи. В роботі використано методи збору та аналізу фондів, методи порівняння та аналогій. Результати. Наведено статистику щодо видобутку літію у світі щодо оцінених запасів. Ця інформація показує, що основні джерела літієвої сировини у світі приурочені до ропи солоних озер Чилі, Болівії, менші за об'ємами джерела пов'язані з пегматитами. В Україні в 80–90-х роках виявили кілька родовищ літію, пов'язаних із пегматитами: Шевченківське (Донецька область), Крута Балка (Запорізька область), Полохівське і Станкуватське (Ділянка Добра) (Кіровоградська область). Руди Шевченківського родовища і ділянки Крута Балка складені переважно сподуменом, що зумовлює досить простий способі їх збагачення, але родовища розташовані на непідконтрольній території, що унеможливлює їх розробку. Руди Полохівського родовища складені переважно петалітом, а Станкуватського – петалітом і сподуменом, що ускладнює технологію їх збагачення. На Станкуватському родовищі оцінено прогнозні ресурси рубідію, цезію, танталу, ніобію, берилію та олова, що підвищує його інвестиційну привабливість. Передбачається, що перспектив-ним ресурсом літію в Україні можуть бути супутні пластові води (СПВ) нафтових і газових родовищ. Останнім часом цей ресурс набуває популярності у світі, оскільки у СПВ багатьох родовищ вуглеводнів встановлено підвищені концентрації літію, рубідію, цезію, йоду, брому та бору. Вважається, що оптимальна концентрація літію у СПВ має бути не менш як 100 мг/л, але досвід розробки деяких родовищ показує економічну доцільність вилучення …
subject: Articles
  topic: section
subject: родовище
  topic: keywords
subject: літій
  topic: keywords
subject: супутні пластові води
  topic: keywords
subject: геолого-економічна оцінка
  topic: keywords
creator: Володимир МИХАЙЛОВ
creator: Максим РЕВА
rights: Авторське право (c) 2025 Володимир МИХАЙЛОВ, Максим РЕВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 30
ending page: 36
doi: 10.17721/1728-2713.110.04

ВИЗНАЧЕННЯ СТАДІЙ ГІДРОТЕРМАЛЬНОГО ЗМІНЕННЯ РОДОВИЩ АГЙОХУШСЬКОЇ ГРУПИ ТА МЕРЕХ (МАЛИЙ КАВКАЗ)
type: item
description: Вступ. Родовища групи Агйохуш розташовані на морфогенетичному стику вулкано-тектонічних систем розломів Малого Кавказу. Згадані системи розломів переважно складаються з груп розломів, субмеридіональних розломів та систем сино-вулканічних, тектонічних розломів із північним нахилом і насувів, спрямованих із північного заходу на південний схід. Геологічна структура рудного району Човдар, де розташовані родовища групи Агйохуш та Мерех, складена складними магматичними, метаморфічними та осадовими породами середньої та верхньої юри. Мінеральні асоціації та зони зміни, що спостерігаються в рудних родовищах групи Агйохуш та Мерех, розглядаються як індикатори для пояснення механізму утворення мінералізації. Методи. Для розуміння структурного контролю рудної мінералізації геологи AzerGold CJS виконали геологічне картування та шліхове опробування. В результаті зроблено прогнози щодо розташування, літологічного складу, характеристик зміни, розміру та вмісту потенційних рудних тіл. Відповідно, для вивчення форми та розміру, вмісту потенційних рудних тіл на ділянці проведено алмазне буріння, а керновий матеріал з кожної свердловини задокументовано та відібрано під час розвідувального процесу. Результати. Мінеральні асоціації та зони зміни, що спостерігаються в рудних родовищах групи Агйохуш та Мерех, розглядаються як індикатори для пояснення механізму утворення мінералізації. Тектонічні розриви призвели до дроблення та брекчіації, що спричинило гідротермально змінені тріщини, площини та рудну мінералізацію над розривами, що також, нечасто, призводило до площин розломів уздовж розломів. Широко розповсюджені ріолітові та ріоліт-дацитові породи в рудному полі є переважно вулканогенно-осадовими та вулканічними, а також, в деяких інтервалах, субвулканічними фаціями. Фази мінералізації спричинили зміну гірських фацій усередині родовищ. Гідротермальна зональність спостерігалася в змінених породах, яка поступово змінювалася від країв до центру. Виявлені мінерали: пірит, халькопірит, піро…
subject: Articles
  topic: section
subject: родовища Агйохушської групи та Мерех
  topic: keywords
subject: Малий Кавказ
  topic: keywords
subject: гідротермальне змінення
  topic: keywords
subject: проміжні до високосульфідних порфірові епітермальні родовища
  topic: keywords
creator: Султан Гейбет ДЖАФАРОВ
creator: Назім Аждар ІМАМВЕРДІЄВ
rights: Авторське право (c) 2025 Султан Гейбет ДЖАФАРОВ, Назім Аждар ІМАМВЕРДІЄВ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 23
ending page: 29
doi: 10.17721/1728-2713.110.03

ВИВЧЕННЯ ГЕНЕЗИСУ ОСАДОВИХ ПОРІД ЗА ДАНИМИ КАРОТАЖУ СВЕРДЛОВИН ТА ОЦІНКА ВЗАЄМОЗВ'ЯЗКУ МІЖ ГЕНЕЗИСОМ ОСАДІВ І КОЛЕКТОРСЬКИМИ ВЛАСТИВОСТЯМИ
type: item
description: Вступ. Родовище Булла-Деніз є одним із найперспективніших щодо нафтогазоносності у Південнокаспійському прогині. Воно розташоване в північній частині Бакинського архіпелагу. Незважаючи на те, що родовище Булла-Деніз, яке розкрите глибокими свердловинами, експлуатується з 1975 року, воно ще не було повністю вивчене. Його геологічна будова досліджувалася на основі комплексу геофізичних методів, структурного картування, пошукового буріння та матеріалів із видобутку. Свердловини пройшли лише до верхньої частини Кірмакинської світи в межах Продуктивної товщі (ПТ). Відклади Підкірмакинської та Ґалинської свит не були розкриті в межах родовища. Нафтогазоносність родовища Булла-Деніз приурочена до горизонтів V, VII та VIII ПТ. Горизонт VIII, згідно з Апшеронською стратиграфічною схемою, відповідає Верхньокірмакинському піщаному комплексу й представлений двома шарами піщано-алевритових відкладів у нижній і верхній частинах. Горизонт VII відповідає свиті Фасіла і переважно складається з пісковиків. Горизонт V (відповідно до Апшеронського розрізу – горизонти VIII–IX) представлений чергуванням потужних шарів піску, пісковика та глини. Такі важливі питання, як оцінка умов осадконакопичення та генезису порід, що формують ці горизонти, а також встановлення зв'язку між генетичним походженням порід і їх колекторськими властивостями, залишаються актуальними. Одним із найбільш актуальних завдань є проведення геофізичних досліджень, пов'язаних з пошуком і розвідкою нафтових і газових родовищ із використанням більш сучасних методів і впровадженням нових технологій. Це дає змогу з більшою точністю визначити внутрішню будову нафтогазоносних структур і нафтоносних горизонтів на основі польових геофізичних даних. Методи. У зв'язку з активізацією пошукових і розвідувальних робіт, спрямованих на виявлення нафтогазоносних утворень і горизонтів Продуктивної товщі, виникла потреба у застосуванні сучасних методологічних і інтерпретаційних підходів – тектонічного, евстатичного, стратиграфічного та…
subject: Articles
  topic: section
subject: фаціальний склад
  topic: keywords
subject: потік
  topic: keywords
subject: мілина
  topic: keywords
subject: прибережно-пляжне середовище
  topic: keywords
subject: колекторські властивості
  topic: keywords
creator: Кіфаєт КЕРІМОВА
creator: Лала ХАЛІЛОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Кіфаєт КЕРІМОВА, Лала ХАЛІЛОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 14
ending page: 22
doi: 10.17721/1728-2713.110.02

ФІЛЬТРАЦІЙНО-ЄМНІСНІ ВЛАСТИВОСТІ КАРБОНАТНИХ ПОРІД ГНІДИНЦІВСЬКОГО НАФТОГАЗОКОНДЕНСАТНОГО РОДОВИЩА ГЛИНСЬКО-СОЛОХІВСЬКОГО ГАЗОКОНДЕНСАТНОГО РАЙОНУ
type: item
description: Вступ. Висвітлено результати визначення фільтраційно-ємнісних параметрів карбонатних порід верхнього карбону Гнідинцівського нафтогазоконденсатного родовища Глинсько-Солохівського газоконденсатного району з метою комплексного аналізу їх фізичних властивостей. Методи. Виконано короткий петрографічний опис вапняків. Визначено об'ємну густину сухих зразків (густина скелета) шляхом зважування та вимірювання їх геометричних розмірів. Для визначення насиченості гасом зразків застосовувався метод гідростатичного зважування. Коефіцієнт відкритої пористості визначався газоволюметричним способом та методом гідростатичного зважування згідно із стандартною методикою. Капілярометричні дослідження виконувалися шляхом центрифугування зразків. Результати. Досліджено такі фільтраційно-ємнісні характеристики зразків порід, як коефіцієнт відкритої та ефективної пористості, коефіцієнт залишкового нафтонасичення та коефіцієнт проникності. Наведено межі змін та середні значення фільтраційно-ємнісних параметрів досліджених порід. Виконано оцінку структури пустотного простору порід та їх аналіз на основі капілярометричних досліджень способом центрифугування. Висновки. За допомогою кореляційного аналізу встановлено ряд кореляційних залежностей між фільтраційно-ємнісними параметрами досліджених порід − густиною, коефіцієнтом пористості, коефіцієнтом ефективної пористості та коефіцієнтом залишкового водонасичення, а також між коефіцієнтами пористості, визначеними в атмосферних та пластових умовах. Ці залежності можуть бути використані при інтерпретації даних геофізичних досліджень свердловин та моделюванні фільтраційно-ємнісних параметрів ущільнених порід-колекторів.
subject: Articles
  topic: section
subject: вапняки
  topic: keywords
subject: густина
  topic: keywords
subject: коефіцієнти пористості, проникності та залишкового нафтонасичення
  topic: keywords
subject: фільтраційно-ємнісні параметри
  topic: keywords
subject: кореляційні залежності
  topic: keywords
creator: Сергій ВИЖВА
creator: Віктор ОНИЩУК
creator: Дмитро ОНИЩУК
creator: Іван ОНИЩУК
creator: Олександр ШАБАТУРА
rights: Авторське право (c) 2025 Сергій ВИЖВА, Віктор ОНИЩУК, Дмитро ОНИЩУК, Іван ОНИЩУК, Олександр ШАБАТУРА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-02
publication date: 2025-10-02
starting page: 5
ending page: 13
doi: 10.17721/1728-2713.110.01

Формування природно-екологічного каркасу землекористування на регіональному рівні в контексті забезпечення екологічної стійкості: методичні та методологічні підходи
type: item
description: Вступ. Оцінка співвідношення в межах адміністративних утворень різних категорій земель чи типів землекористування в контексті природоохоронного значення за критерієм ресурсоспоживаюче (ресурсоексплуатуюче), середовищеохоронне та резервне землекористування дає змогу виробити рекомендації щодо трансформації структури землекористування для переведення земель у категорію елементів, які охороняються, і буферних зон природно-екологічного каркасу системи землекористування. Методи. Застосовано методику екологічної стабільності, що дає змогу проведення оцінки перспектив формування єдиного природно-екологічного каркасу Сумської області України. Результати. За підсумками проведеної оцінки передумови формування природно-екологічного каркасу системи землекористування в Сумській області України за критерієм ресурсоспоживаюче (ресурсоексплуатуюче), середовищеохоронне та резервне землекористування природоохоронного значення можуть бути визначені як сприятливі. Серйозним стримуючим чинником формування екологічного каркасу є включення до системи землекористування екологічної мережі сільськогосподарських угідь. У зв'язку із цим створення природно-екологічного каркасу системи землекористування Сумської області України та інших регіонів нині більшою мірою залежить від розвитку і вдосконалення правових механізмів. Висновки. У земельному та природоохоронному законодавстві має бути закріплено поняття "екологічний каркас", "елемент екологічного каркаса", "функціональне використання земель", "трансформація функціонального використання земель", що дасть змогу визначити відповідні режими землекористування, а також знизити антропогенну дію на територію індивідуально для кожного елемента каркасу. Збільшення частки земель, що виконують середовищеформуючі функції, має супроводжуватися диверсифікацією та інтенсифікацією землекористування на територіях поза природно-екологічним каркасом.
subject: Articles
  topic: section
subject: природно-екологічний каркас
  topic: keywords
subject: землекористування
  topic: keywords
subject: екологічна мережа
  topic: keywords
subject: екологічна стабільність
  topic: keywords
creator: Антон ТРЕТЯК
creator: Валентина ТРЕТЯК
creator: Наталія КАПІНОС
creator: Вікторія СТРЕЛЬНИК
creator: Наталія ПЕТРОВА
rights: Авторське право (c) 2026 Anton TRETIAK, Valentyna TRETIAK, Nataliia KAPINOS, Viktoriia STRELNYK, Nataliia PETROVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 96
ending page: 103
doi: 10.17721/1728-2713.111.11

Просторово-часовий аналіз теплового комфорту в Азербайджані
type: item
description: Вступ. Розуміння просторово-часових закономірностей теплового комфорту має вирішальне значення для розробки стратегій сталого туризму в географічно різноманітних регіонах. Це комплексне дослідження вивчає складні біокліматичні умови Азербайджану за допомогою Універсального теплового кліматичного індексу (УТКІ), з особливим акцентом на те, як вражаюча топографічна різноманітність країни – від узбережжя Каспійського моря до гірських зон – створює різні мікроклімати, які впливають на комфорт відвідувачів та туристичний потенціал. Оскільки зміна клімату продовжує змінювати теплове середовище в усьому світі, це дослідження надає критично важливі базові дані для адаптивного планування туризму в перехідних кліматичних зонах. Методи. У дослідженні використовувалися дані повторного аналізу ERA5-HEAT для розрахунку значень УТКІ, включаючи чотири ключові метеорологічні параметри: температуру повітря, відносну вологість, швидкість вітру та середню радіаційну температуру. Розширені методи просторового аналізу було впроваджено за допомогою ArcGIS, включаючи інтерполяцію для створення безперервних поверхонь УТКІ, зональну статистику для регіональних порівнянь та корекції на основі висоти з використанням даних SRTM 30 m DEM. Результати. Аналіз виявив екстремальні річні коливання UTCI (від –21,0 °C у високогір'ї у січні до 28,4 °C у низовинах у серпні), що демонструє виняткове біокліматичне різноманіття Азербайджану. Гірські регіони (Великий та Малий Кавказ) демонстрували тривалий холодовий стрес (UTCI <0 °C протягом 4–5 місяців), тоді як низовини (рівнина Кура-Аракс, узбережжя Каспійського моря) зазнавали значного літнього теплового стресу (UTCI >26 °C протягом 60–90 днів). Оптимальні умови теплового комфорту (UTCI 9–26 °C) були найбільш стійкими навесні (квітень–травень) та восени (вересень–жовтень), особливо на середніх висотах (500–1000 м). Висновки. Це дослідження демонструє, що моделі теплового комфорту Азербайджану фундаментально визначаються топографічними факторами. Отриман…
subject: Articles
  topic: section
subject: UTCI
  topic: keywords
subject: Азербайджан
  topic: keywords
subject: тепловий комфорт
  topic: keywords
subject: туристична кліматологія
  topic: keywords
subject: топографічний вплив
  topic: keywords
subject: сталий туризм
  topic: keywords
creator: Гюнеш АГАКІШІЄВА
creator: Еміль ДЖАБРАЙЛОВ
creator: Джахан МАММАДОВА
rights: Авторське право (c) 2026 Gunesh AGAKISHIYEVA, Emil JABRAYILOV, Jahan MAMMADOVA https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 122
ending page: 130
doi: 10.17721/1728-2713.111.14

Рутил із корінних порід південно-західної частини Українського щита
type: item
description: Вступ. Рутил – поширений акцесорний мінерал у кристалічних породах Українського щита. Він вирізняється геохімічною стабільністю та здатністю включати такі елементи, як Nb, Fe, V, Zr, Al, а також широкий спектр інших елементів домішок. Метою цього дослідження є аналіз кольору, морфології та хімічного складу рутилу з корінних кристалічних порід південно-західної частини Українського щита з метою виявлення діагностичних ознак, які характерні для різних породних різновидів, а також для можливості стратиграфічних реконструкцій і відстеження міграції теригенного рутилу. Методи. Дослідження базується на аналізі 363 кристалів рутилу, виділених із 57 шліхових проб р, а також текстових архівних матеріалах 11 геологічних зйомок Правобережної геологічної експедиції, проведених у 1972–2009 роках. Зразки репрезентують рутил з різних літотипів: гранітів, гнейсів, пегматитів, ендербітів, ультрабазитів та інших порід південно-західної частини Українського щита. Для вивчення морфології та хімічного складу використовували бінокулярну мікроскопію та аналіз SEM-EDS. Результати. Вміст рутилу коливається від 0,8 г/т в ендербітах до 109,4 г/т у силіманіт-біотитових гнейсах. Більшість кристалів – чорні або темно-коричневі, голчастої форми, часто включені в кварц або біотит. Переважна частина зразків рутилу (72 %) містить домішки, серед яких найпоширенішими є V, Nb, Cr і Fe. Характер домішок варіює залежно від типу породи, ступеня метаморфізму та регіонального положення. Для північних порід (наприклад, район Фастова) характерні асоціації Nb–V–Fe, тоді як у південних зразках переважає ізольований V. Рутил із вмістом хрому виявлено у мігматизованих метабазитах Бердичівського району. Висновки. Рутил зберігає геохімічний "відбиток" порід-хазяїнів і відображає як літологічні, так і метаморфічні умови. Він може слугувати надійним індикаторним мінералом для реконструкції джерел осадового рутилу, а асоціації домішок Nb–Cr – для виявлення джерел потенційно алмазоносних порід.
subject: Articles
  topic: section
subject: рутил
  topic: keywords
subject: південно-західна частина Українського щита
  topic: keywords
subject: кристалічні породи
  topic: keywords
subject: хімічний склад
  topic: keywords
creator: Олександра ПАВЛЮК
creator: В'ячеслав ПАВЛЮК
creator: Олег СЕМЕНІВ
rights: Авторське право (c) 2026 Oleksandra PAVLIUK, Viacheslav PAVLIUK, Oleh SEMENIV https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 41
ending page: 50
doi: 10.17721/1728-2713.111.05

Забруднення ґрунтів важкими металами внаслідок ведення бойових дій: результати з тестової ділянки у Миколаївській області
type: item
description: Вступ. Війна в Україні серйозно впливає на фізичні, хімічні та біологічні властивості ґрунтів. Хімічне забруднення ґрунтів у зонах ведення бойових дій є однією з найбільш дискутованих тем, оскільки в процесі детонації зброї різного типу в ґрунт потрапляє комплекс забруднювачів, серед яких одним із найтоксичніших є важкі метали. Як наслідок – сформувалися протилежні думки стосовно рівня забруднення важкими металами. Методи. Вміст важких металів на досліджуваній ділянці площею 2000 м2 (с. Степова Долина) було виміряно за допомогою портативного рентгенофлуоресцентного аналізатора. Для визначеності точності рентгенофлуоресцентного аналізу вміст важких металів (Cd, Zn, Pb, Cu, As) додатково визначено за допомогою атомно-абсорбційної спектрометрії (ContrA 800 D). Результати. Дослідження латеральної мінливості вмісту різних важких металів на тестовій ділянці у Миколаївській області, сильно постраждалій від артилерійських обстрілів у 2022 році, практично не виявили забруднення ґрунтів важкими металами (окрім кадмію в одному зразку). Здебільшого вміст важких металів не пов'язаний із розташуванням кратерів (за винятком свинцю), концентрація якого зростає поблизу кратерів. Для вмісту свинцю виявлено дуже хороше узгодження між портативним рентгенофлуоресцентним аналізатором і атомно-абсорбційною спектрометрією. Через низькі концентрації міді, кадмію та миш'яку в ґрунті рентгенофлуоресцентний аналізатор не має можливості до їх вимірювання. Висновки. На досліджуваній ділянці забруднення ґрунту важкими металами внаслідок вибухів артилерійських снарядів, РСЗВ та мінометів є незначним. Поблизу кратерів не прослідковується збагачення важкими металами, що може свідчити про недоліки відбору змішаних проб у разі проведення досліджень з високою роздільною здатністю. Використання портативного рентгенофлуоресцентного аналізатора дає змогу швидко перевірити пошкоджені війною ґрунти на вміст важких металів та виявити місця забруднення важкими металами. Однак для отримання точних даних про за…
subject: Articles
  topic: section
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: ґрунти
  topic: keywords
subject: важкі метали
  topic: keywords
subject: забруднення
  topic: keywords
subject: портативний рентгенофлуоресцентний аналізатор
  topic: keywords
subject: атомно-абсорбційна спектрометрія
  topic: keywords
creator: Олександр БОНЧКОВСЬКИЙ
creator: Павло ОСТАПЕНКО
creator: Ярослава ЖУКОВА
creator: Ілля КРАВЧУК
creator: Сергій ПЕТРИЩЕНКО
creator: Аделіна ЛАЗАРЕЦЬ
creator: Олександр ГАЛАГАН
creator: Назар СТЕПАНЕНКО
rights: Авторське право (c) 2026 Oleksandr BONCHKOVSKYI, Pavlo OSTAPENKO, Yaroslava ZHUKOVA, Іllia KRAVCHUK, Serhii PETRYSHCHENKO, Adelina LAZARETS, Oleksandr HALAHAN, Nazar STEPANENKO https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-30
publication date: 2026-01-30
starting page: 51
ending page: 57
doi: 10.17721/1728-2713.111.06

ПРОСТОРОВИЙ АНАЛІЗ ПЛОЩ ПІДТОПЛЕНИХ ЗЕМЕЛЬ ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНОГО ФОНДУ ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЗА ДАНИМИ ДИСТАНЦІЙНОГО ЗОНДУВАННЯ ЗЕМЛІ
type: item
description: Вступ. Війна, яка триває в Україні, стала найбільшим збройним конфліктом у світі за останнє десятиліття, що спричинив безпрецедентні руйнування та спустошення природних ландшафтів країни. Катастрофа, спричинена вибухом на Каховській ГЕС, завдала непоправної шкоди екологічно важливим і цінним землям природно-заповідного фонду Херсонської області. Метою роботи було дослідження площ підтоплених земель природно-заповідного фонду Херсонської області, що постраждали внаслідок руйнування дамби Каховської ГЕС за допомогою даних дистанційного зондування Землі. Методи. Висвітлено особливості використання дистанційного зондування (ДЗ) для геоінформаційного моделювання впливу наслідків підриву дамби Каховської ГЕС на землі природно-заповідного фонду Херсонської області. Також для роботи використано дані Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Open Street Map, супутникові знімки Landsat 8. Для оброблення даних застосовано метод геоінформаційного моделювання в середовищі QGIS, Sentinel Hub, ArcGIS. Результати. В ході дослідження встановлено, що понад 80 % площі затоплення зазнала половина із досліджуваних природно-заповідних об'єктів (19). В роботі особливу увагу приділено Національному природному парку "Нижньодніпровський", який є найбільшим за площею і фактично розташований на лінії бойового зіткнення. Площа затоплення склала 89 %, що говорить про шкоду, яку спричинило затоплення. У тексті описано алгоритм обробки геопросторових даних, Landsat. Для аналізу змін, що зазнали ландшафти парку, оцінено зміни вегетаційних індексів. Висновки. В роботі зроблено висновок про необхідність подальшого моніторингу та розробки комплексних заходів з реабілітації постраждалих територій. Запропоновано використовувати результати моделювання для планування заходів із захисту та відновлення природних комплексів в умовах таких техногенних катастроф. Отримані результати стануть підґрунтям для подальших досліджень, що включатимуть вивчення динаміки змін стану площ земель природно…
subject: Articles
  topic: section
subject: підтоплені землі
  topic: keywords
subject: ДЗЗ
  topic: keywords
subject: Каховське водосховище
  topic: keywords
subject: природно-заповідний фонд
  topic: keywords
creator: Ірина СТАХІВ
creator: Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ
creator: Мауро ДЕ ДОНАТІС
creator: Тетяна ПАСТУШЕНКО
creator: Софія ГОРДІЙЧУК
creator: Тетяна МАЛІК
rights: Авторське право (c) 2025 Ірина СТАХІВ, Віталій ЗАЦЕРКОВНИЙ, Мауро ДЕ ДОНАТІС, Тетяна ПАСТУШЕНКО, Софія ГОРДІЙЧУК, Тетяна МАЛІК https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 104
ending page: 111
doi: 10.17721/1728-2713.109.14