ЗАСТОСУВАННЯ НЕЙРОНОМЕРЕЖЕВИХ ТЕХНОЛОГІЙ ПРИ ЛІТОЛОГО-ФАЦІАЛЬНОМУ РОЗЧЛЕНУВАННІ ВІДКЛАДІВ ДЕВОНУ І КАРБОНУ ЗА ГЕОЛОГО-ГЕОФІЗИЧНИМИ ДАНИМИ (ПІВНІЧНО-ЗАХІДНА ЧАСТИНА ДНІПРОВСЬКО-ДОНЕЦЬКОЇ ЗАПАДИНИ) - КАРПЕНКО, Іван; ЛЕВОНЮК, Сергій; КАРПЕНКО, Олексій; ЛОКТЕВ, Андрій (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2024)
Вступ. Приріст запасів вуглеводнів у старих нафтогазовидобувних регіонах значною мірою може бути реалізований за рахунок переінтерпретації геолого-геофізичних даних на старому фонді свердловин. Як у межах існуючих родовищ, так і на площах, які за певними обставинами були у свій час оцінені як неперспективні. На даному етапі геологорозвідувальних робіт виконується значна робота з переінтерпретації даних геофізичних досліджень у пропущених інтервалах свердловин старого фонду, у тому числі – пошукових і розвідувальних свердловин. Подібні роботи виконуються на глибокі горизонти (девон), а також на відклади мезозою, які в минулому столітті не були першочерговими в плані перспективності на багатьох площах. Наявний геолого-геофізичний матеріал свідчить про значні труднощі щодо правильної ідентифікації пластів у межах указаних стратонів. Методи. Проаналізовано результати геофізичних, петрографічних і петрофізичних досліджень по відкладах, що вивчалися. Застосовано методи статистичного аналізу з метою встановлення можливості використання методів розпізнавання образів для літолого-фаціального розчленування розрізів свердловин за даними геофізичних досліджень. Результати. Завдяки використанню технології нейронних мереж перевірено надійність традиційної геологічної інтерпретації даних геофізичних досліджень свердловин. Підвищено достовірність встановлення літолого-фаціальної належності окремих пластів у розрізах свердловин верхнього девону, нижнього і середнього карбону – шляхом застосування ансамблю розрахованих нейронних мереж. Запропоновано оригінальний підхід щодо реалізації технології нейронних мереж при інтерпретації геолого-геофізичних даних.  Висновки. Розглянуто геофізичні характеристики потенційно перспективних горизонтів, які раніше пропускались. Вказано завдання, які слід вирішувати, а також шляхи підвищення достовірності геологічної інтерпретації даних промислової геофізики в різновікових товщах. Зокрема розглянуто можливість і доцільність використання машинного навчання на основі нейрономережевих технологій.
Keywords: горизонт; колектор; літологія; девон; нейронні мережі; геофізичні дослідження свердловин