ОЦІНКА РОЗВИТКУ ДЕФОРМАЦІЙ ЗЕМНОЇ ПОВЕРХНІ НА ШАХТНОМУ ПОЛІ СТЕБНИЦЬКОГО КАЛІЙНОГО РОДОВИЩА ЗА ДАНИМИ ГІДРОГЕОЛОГІЧНОГО МОНІТОРИНГУ - ХЕВПА, Зенон; ДОЛІН, Віктор; ЯКОВЛЕВ, Євгеній (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2023)
Наведено результати аналізу та узагальнення об'єктових гідрогеологічних моніторингових спостережень динаміки рівнів підземних вод. Проведено обробку гідрорежимних досліджень, виконаних у 2009–2021 рр. на території гірничого відводу рудника №2. Побудовано гідрогеологічні розрізи, які відображають зміни рівнів води та зони геомеханічних (карстово-провальних) порушень водоносних пластів у часі. Найважливішим чинником осідання земної поверхні і деформації фільтраційного потоку є розвиток соляного карсту. Оцінку інтенсивності карстопровальних процесів здійснено на основі інтерпретації результатів динаміки рівнів підземних вод. Об'єктова моніторингова мережа підземної гідросфери складається з більш як 30 кущових спостережних свердловин, пробурених до надсольового і четвертинного водоносних горизонтів. Визначено основні причини деформацій солепородного масиву та земної поверхні: зменшення геомеханічної міцності ціликів унаслідок їх гідратації та наступного осідання під геостатичним навантаженням покривних порід та осідання внаслідок карстового процесу глинистої товщі, що покриває соленосні породи. За результатами спостережень у просторовому плані проведено гідрогеологічно орієнтоване зонування території гірничого відводу. Унаслідок розвитку складнопобудованої депресії у зоні впливу карстово-провального дренажу практично по всій території протягом 2009–2019 рр. спостерігається пониження рівнів води горизонтів гіпсо-глинистої шляпи. Процес формування депресійної лійки прогресує в північно-західному напрямку, що свідчить про розвиток високопроникного карстового каналу в солях. Значний приплив надсольових вод на південно-західній та центральній ділянці шахтного поля в поєднанні з інтенсивним закарстуванням соленосного масиву та відкладів гіпсо-глинистої шляпи в межах депресійної лійки призвели до значної деформації земної поверхні, формування карстових провалів та техногенно-екологічних загроз об'єктам критичної інфраструктури. З метою запобігання техногенно спричиненій екологічній катастрофі нагально необхідно розробити наукове обґрунтування гранично допустимих змін екологічних параметрів техногенно-геологічної системи рудника №2 Стебницького калійного родовища у стадії постмайнінгу.
Keywords: гірничі виробки; шахтне поле; деформація земної поверхні; гідрогеологічні свердловини; режимні спостереження; геологічне середовище; дебіт водопритоку