IННОВАЦIЙНИЙ ПIДХIД ДО ВИДIЛЕННЯ ПЕРСПЕКТИВНИХ ПЛОЩ НА ЗОЛОТЕ ЗРУДЕНIННЯ НА ТЕРИТОРIЇ ЗАХIДНОЇ КАЛБИ (СХIДНИЙ КАЗАХСТАН) - Дячков, Б.; Черненко, З.; Мізерна, М.; Теут, Є. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Геолого-генетична модель формування нового для Схiдно-Казахстанського регiону типу золоторудних родовищ у гiдротермально змiнених карбонатних породах базується на об'ємному стереометалогенiчному аналiзi територiї Захiдно-Калбiнської i Жарма-Саурської зон. Для їхнього вивчення застосовувалися детальнi геолого-геофiзичнi методи дослiдження i високоточнi аналiзи, якi дають пiдставу для розробки критерiїв прогнозування, пошуку та оцiнки золотовмiсних карбонатних формацiй, а також видiлення нових перспективних площ i дiлянок з розрахунком ресурсiв золота за категорiями Р2 i Р3. В основi цієї концепцiї, крiм вивчення геологiчної будови поверхнi Землi, лежить вивчення особливостей геологiчного розвитку її глибинних частин. Звiдси й її назва – об'ємна металогенiя або стереометалогенiя. У зв'язку з проблемою вивчення вiку i генезису золоторудних родовищ Захiдної Калби виконано аналiз матерiалiв минулих рокiв i результатiв нових дослiджень, що дозволив уточнити геотектонiчну позицiю золотоносних структур i визначити вiк золотого зруденiння на пiдставi його зв'язку з конкретною рудогенеруючою формацiєю. У регiональному планi вiдомi зони золоторудної мiнералiзацiї (Захiдно-Калбiнська, Жана-Боко-Зайсанська та iн.) Мають кососiчну позицiю щодо традицiйного пiвнiчно-захiдного напрямку алтайських структур, перетинають рiзновiковi вулканогенно-осадовi й теригеннi товщi (вiд девону до С2–3), а самi зрiзаються i метаморфiзуються гранiтоїдами Калба-Наримського плутону, тобто мають докалбiнський (допермський) вiк. За результатами лабораторних дослiджень, виконаних на сучасному обладнаннi в лабораторiях "IРГЕТАС" ВКГТУ iм. Д. Серiкбаєва, Аналiтичному центрi /ГМ СО РАН (м. Новосибiрськ, РФ) i в Музеї Природознавства Великобританії (м. Лондон), встановлено, що в золотосульфiдних рудах (первинних i окислених) золото перебуває у вiльному станi й утворює тонкодисперснi включення в пiритi i арсенопiритi. Розмiр золотин має нанорiвневий масштаб i варiює вiд перших одиниць мкм до 0,1–0,5 мм, колiр його яскраво-жовтий, пробнiсть висока (в середньому, 935%). За даними рентгенофазового аналiзу, золотоноснi джаспероїди складаються, в основному, з кремнезему i окислiв залiза. За результатами атомно-абсорбцiйного аналiзу, золото в них має вкрай нерiвномiрний розподiл (вiд 0,1 до 33,5 г/т), а вмiст срiбла невисокий (вiд 0,06 до 2,66 г/т). За результатами електронної мiкроскопії отримано новi данi про розподiл благородних металiв (Au, Ag, Pt, Pd) i супутнiх халькофiльних, рiдкiсних i рiдкiсноземельних елементiв у рудах i вмiщуючих породах i намiчено мiнерали-iндикатори для виявлення нових рудних об'єктiв.
Keywords: золото; нетрадицiйний тип золоторудного зруденiння; карбонатнi формацii; оцiнка перспектив; Захiдна Калба; Чарська зона; Схiдний Казахстан