ЗАКОНОМІРНОСТІ ФОРМУВАННЯ УРАНОВОРУДНИХ МЕТАСОМАТИТІВ У ЗВ'ЯЗКУ З ОСОБЛИВОСТЯМИ ГЛИБИННОЇ БУДОВИ ЛІТОСФЕРИ УКРАЇНСЬКОГО ЩИТА - Калашник, Г. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Метою проведеної роботи є виявлення нових закономірностей формування урановорудних метасоматитів у зв'язку з особливостями глибинної будови літосфери Українського щита (УЩ). Виконано аналіз геофізичної, геологічної, радіогеохімічної інформації про особливості формування, розміщення основних типів урановорудних метасоматитів на УЩ в тісному зв'язку з особливостями глибинної будови літосфери, астеносфери, розломною тектонікою. Визначено передумови виникнення спеціалізованих урановорудних метасоматитів і формування в них значних за запасами рудоконцентрацій урану за рахунок мантійних джерел рудогенних компонентів. Виявлено особливості глибинної будови літосфери та її фізичні параметри, які впливали на умови інтенсивного рудогенезу при формуванні родовищ урану в середньотемпературних карбонатно-натрієвих і високотемпературних кремній-калієвих метасоматитах. Виділено оптимальні умови формування масштабних рудоконцентрацій урану на всіх стадіях рудоутворюючого процесу для умов УЩ, від процесу первинної масштабної рудоконцентрації урану в астеносфері, специфічних особливостей рудоконтролюючих розломів транслітосферного проникнення та/або вузлів їх перетину і фінальної стадії рудовідкладення в метасоматитах. Встановлено, що інтенсивність уранового рудогенезу в середньотемпературних карбонатно-натрієвих метасоматитах визначається характеристиками астеносферної пастки в підстилаючому рудний район шарі верхньої мантії, структурними чинниками, зокрема ускладненнями структурних елементів транслітосферних розломів, неоднорідною їхньою проникністю, кінетичною енергією підйому ураноносного флюїду, що залежить від ступеня його насиченості СО2, концентрація якого відігравала значну роль у здійсненні механізму гідрогазорозриву в розломних структурах з неоднорідною проникністю у верхніх структурних горизонтах земної кори. Практичне значення проведеного дослідження полягає у підвищенні ефективності металогенічних прогнозів за рахунок розширення спектру критеріїв інтенсивності рудогенезу із залученням геофізичних і петролого-геохімічних індикаторів можливості первинного масштабного концентрування урану в астеносфері. Це дозволяє обґрунтовано визначати перспективи територій на можливість формування значних за запасами рудоконцентрацій урану в метасоматичних формаціях з виділенням площ найбільш вірогідної їх локалізації.
Keywords: урановорудні метасоматити; літосфера; мантійні рудні компоненти; Український щит