"ГЕОФІЗИЧНІ ДОСЛІДЖЕННЯ СВЕРДЛОВИН" – 50 РОКІВ У КИЇВСЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ ІМЕНІ ТАРАСА ШЕВЧЕНКА - Курганський, В. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Данна ретроспектива розвитку "Геофізичних досліджень свердловин" – як навчальної дисципліни, так і наукового спрямування у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка. Повний курс предмета для студентів геофізичного фаху почав викладатися з 1969 року. На основі профільної дисципліни автором статті були розроблені спецкурси "Промислова геофізика", "Каротаж рудних свердловин", "Петрофізика та геофізика колекторів нафти та газу". У статті розглянуто питання петрофізичного моделювання, розроблені автором способи виділення та вивчення складнобудованих колекторів за даними ГІС та петрофізики, які знайшли практичне застосування на всіх етапах інтерпретації промислово-геофізичних матеріалів при дослідженні карбонатних порід різних нафтогазоносних регіонів СРСР та СНД. Широкомасштабне будівництво похило-спрямованих та горизонтальних свердловин за кордоном в останні десятиліття стало можливим завдяки створенню сучасних вибійних телеметричних систем (MWD/LWD – систем). У Київському національному університеті були створені та успішно випробувані: перша в Україні вибійна безкабельна телеметрична система ПАРКУС з електромагнітним каналом зв'язку, вибійний автономний інклінометр, що скидається, шестиважільний пластовий нахиломір НП-6. За 50 років (1969–2019 рр.) кафедра геофізики випустила сотні бакалаврів, спеціалістів, магістрів, десятки кандидатів та докторів наук, які пов'язали свою професійну діяльність із геофізичними методами дослідження свердловин.
Keywords: геофізичні дослідження свердловин (каротаж); петрофізичне моделювання; карбонатні породи; колектор; інтерпретація; пористість; насичення; геонавігація; елесистема в процесі буріння; автономний інклінометр; мікромеханічні датчики