ЩОДО АНТРОПОГЕННОЇ СКЛАДОВОЇ РЕЧОВИНИ АТМОСФЕРНОГО АЕРОЗОЛЮ м. ЗАПОРІЖЖЯ - Наседкін, Є.; Іванова, Г.; Стадніченко, C.; Андреєв, О.; Морозенко, В. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Присвячено дослідженням впливу техногенних процесів на навколишнє середовище, зокрема, визначенню внеску речовини, що утворилась у процесі господарської діяльності, у загальний склад твердої компоненти атмосферного аерозолю. Фактичний матеріал було отримано на основі системного моніторингу приземних повітряних потоків у межах такого потужного індустріального осередку, як м. Запоріжжя. Відбір накопичених на фільтрувальній тканині проб завислої атмосферної речовини проводився щомісячно протягом двох років. Паралельні безперервні спостереження за гідрометеорологічними факторами (швидкості, напрямки, тривалість вітрів, кількість опадів) забезпечили комплексний підхід до опрацювання та узагальнення результатів досліджень. Натурні спостереження та лабораторні дослідження визначили ряд закономірностей розподілу седиментаційної речовини у повітрі, взаємозв'язків її антропогенної і природної складових. У публікації розглянуто особливості хімічного складу та морфології уламкових частинок, надходження яких у повітря зумовили техногенні процеси, а також конденсаційної складової еолової зависі, походження якої пов'язане з високотемпературними процесами. Досліджено зміни у співвідношенні природна / антропогенна частка у речовинному складі аерозолю під впливом зовнішніх природних та антропогенних факторів. Це позначається, між іншим, перерозподілом кількісних співвідношень між конденсованою та диспергованою складовими еолової зависі. При цьому уламкова складова може сягати алевритової розмірності, вміст заліза перевищувати 90 %, а частка домішок ряду чорних та важких металів, зокрема титану, марганцю, нікелю, міді, свинцю, цинку, сягати 40 % і більше. Важкі метали також зустрічаються у вигляді окремих уламкових та конденсаційних утворень, де їх вміст коливається у діапазоні 50–70 %. Аналіз конденсаційної складової у пробах аерозолю за період досліджень дозволив надати її загальну характеристику та провести попередню класифікацію за хімічним складом. Також окреслено можливість визначення осередків забруднення атмосферного середовища за формою, хімічним складом та розміром аерозолів, сезонними факторами та характеристиками атмосферних потоків. Дослідження засвідчили доцільність уточнення параметрів чинних нормативів системи екологічного контролю якості повітря з урахуванням низки виявлених закономірностей. Окреслюючи перспективу подальших досліджень, зазначено необхідність комплексного підходу до визначення кількісних та якісних показників антропогенної компоненти атмосферного аерозолю в повітрі Запоріжжя, що сприятиме результативності наукового пошуку.
Keywords: атмосферний аерозоль; моніторинг; важки метали