АНАЛІЗ ПІДХОДІВ ЩОДО СТВОРЕННЯ МАТЕМАТИЧНОЇ МОДЕЛІ ДЛЯ ЗАДАЧ МОНІТОРИНГУ ПРИРОДНО-ТЕХНОГЕННИХ СИСТЕМ НА ОСНОВІ ВИЗНАЧЕННЯ ІМОВІРНОСТІ ПОСТУПОВИХ ВІДМОВ - Зацерковний, В.; Плічко, Л.; Богославський, М. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Викладено підходи створення математичної моделі для задач моніторингу природно-техногенних систем (ПТС) і надзвичайних ситуацій (НС) на основі визначення імовірності поступових відмов. Моніторинг ПТС і НС передбачає комплексні спостереження за змінами природно-техногенного середовища та його компонентів. Складність цього процесу зумовлюється головним чином складністю діагностування об'єктів моніторингу і точного виміру великої кількості показників, що визначають умови і фактори стану ПТС, екологічного забруднення тощо. Практичне розв'язання цієї задачі можливе на основі використання сучасних методів математичного та геоінформаційного моделювання, які забезпечують комплексне відображення різнорідних і багатозв'язаних процесів формування і розвитку надзвичайних ситуацій різного походження, що неможливо досягти за умови використання традиційних технологій. Для опису функціонування систем моніторингу доцільно побудувати математичну модель об'єкта дослідження. Найбільш повно стан об'єкта дослідження характеризує його математична функціонально-статистична модель. Проте більш повною характеристикою статичного і динамічного стану об'єкта моніторингу є імовірнісний опис стану об'єктів за допомогою законів розподілу імовірностей параметрів елементів вхідних впливів, вихідних параметрів і векторів-операторів. Оскільки імовірності раптових відмов визначаються за відомими формулами теорії надійності, то основна увага звертається на визначення імовірності появи поступових відмов. Установлено, що для визначення імовірності поступових відмов можуть бути використані три математичні моделі (математична модель, заснована на інтеграції диференціальних рівнянь; математична модель на основі методу Монте-Карло; математична модель на основі методу квазілінійних збурень). Результати показують, що запропонований метод дослідження можливо використовувати для моделювання різних сценаріїв затоплення території Чернігівської області.
Keywords: природно-техногенні системи; надзвичайні ситуації; моделі; геоінформаційні системи; геоінформаційні технології