ПЕРСПЕКТИВИ НЕТРАДИЦІЙНОЇ НАФТОГАЗОНОСНОСТІ ПІВДЕННОЇ ПРИБОРТОВОЇ ЗОНИ ДНІПРОВСЬКО-ДОНЕЦЬКОЇ ЗАПАДИНИ - Михайлов, В.; Карпенко, О. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
На основі аналізу численних робіт і публікацій, вивчення керна свердловин, переінтерпретації даних геофізичних досліджень свердловин, дослідження геохімічних особливостей і ступеня термальної переробки нафтогазовмісних товщ визначено перспективи нетрадиційної нафтогазоносності геологічних структур Зачепилівсько-Левенцівського валу південної прибортової зони Дніпровсько-Донецької западини (ДДЗ), яка відповідає Руденківсько-Пролетарському нафтогазоносному району. На основі проведених досліджень доведено, що термальна зрілість порід південної прибортової зони в межах Зачепилівсько-Лівенцівського валу є вкрай нерівномірною як за площею, так і у розрізі, і лише на окремих ділянках (свердловини Багатойська-25, Керносівська-2) або на глибинах понад 1500 м (свердловина Зачепилівська-100), чи навіть 2700 м (свердловина Улянівська-18), сягає прийнятних величин, достатніх для газоутворення. Тому, незважаючи на достатньо високий вміст Сорг, який, як правило, значно перевищує 1–2 %, перспективність цієї ділянки південної прибортової зони ДДЗ щодо відкриття великих покладів сланцевого газу чи газу ущільнених порід є вельми проблематичною. Найбільш перспективною ділянкою цієї частини південної прибортової зони щодо комплексу показників, які характеризують потенційно газовмісні сланцеві породи, є район св. Багатойська-25 і Керносівська-2. Прогнозні ресурси сланцевого газу цієї ділянки можуть бути попередньо оцінені в 40–50 млрд м3 . Це треба враховувати при плануванні подальших геологорозвідувальних робіт на сланцевий газ. З аналізу даних можна виділити інтервали глибин, на яких збагачені органікою породи здатні генерувати нафту – від 900 до 3100 м, жирний газ з конденсатом – від 2100 до 4000 м і сухий газ – від 2300 до глибше 4000 м.
Keywords: сланцевий газ; ущільнений колектор; нафтогазоносний басейн; ресурси; геофізичні дослідження свердловин