РЕГРЕСІЙНИЙ АНАЛІЗ СЕЙСМІЧНИХ І ГЕОФІЗИЧНИХ ПАРАМЕТРІВ ТА ЙОГО ЗАСТОСУВАННЯ ДЛЯ ДОСЛІДЖЕННЯ СЕЙСМІЧНОСТІ ЗАКАРПАТСЬКОГО РЕГІОНУ - Хом'як, М.; Малицький, Д.; Асташкіна, О.; Махніцький, М.; Кравець, С.; Микита, А.; Грицай, О. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Метою даної роботи є інтерпретація експериментальних даних (деформаційних, геоакустичних і параметрів вогнища землетрусу) і встановлення їхнього зв'язку із сейсмічністю Закарпатського регіону з використанням статистичного (регресійного) аналізу. Описано взаємозв'язки геофізичних параметрів, а саме: деформації, геоакустичної емісії та сейсмічних характеристик – магнітуди та енергетичного класу. Для побудови статистичної (регресійної) моделі використано геоакустичні й деформаційні дані за період 2014 р., а також дані сейсмологічного каталогу, надані відділом сейсмічності Карпатського регіону (Інституту геофізики ім. С.І. Субботіна НАН України). Статистичну модель сейсмічності побудовано для того, щоб проаналізувати різні геофізичні параметри і за допомогою регресійного аналізу встановити їхній взаємозв'язок між собою. Цей взаємозв'язок дасть можливість зрозуміти, яким чином сейсмічність впливає на зміну тих чи інших параметрів середовища Закарпатського регіону. Деформаційні й геоакустичні дані, що використовуються в роботі, отримано на режимній геофізичній станції "Берегове" і пункті спостережень "Яноші" (Закарпаття). Приведено основні формули регресійного аналізу, які використовуються для побудови лінійної статистичної моделі. За даними із сейсмічного каталогу побудовано графік залежності між енергетичним класом (K) і магнітудою (MD) за період 2002–2016 рр., що підтвердило їхню залежність, а також побудовано гістограму сейсмічної активності за період 2002–2016 рр., з якої випливає, що найбільша кількість подій відбулася в 2015 р. Наведено таблиці, за якими побудовано графіки залежності сейсмічності від деформацій та геоакустики. Показано залежність між магнітудою (MI) та посувкою по розриву (lg DP) за глибиною. Дослідження проводились для різних глибин: 1) до 2 км; 2) від 2–5 км; 3) від 5–10 км і 4) від 10 км і більше. Результати показали, що чим більша глибина, тим більше спостерігається залежність між MI та lg DP. Такі дослідження потрібні для виявлення впливу сейсмічності на зміну інших параметрів середовища, зокрема температури, характеристик вогнищ землетрусів, що дасть змогу побудувати діючу модель сейсмічності Закарпатського регіону.
Keywords: регресійний аналіз; сейсмічність Закарпатського регіону; деформації; геоакустична емісія