МЕТОДИКА ГЕОФІЗИЧНОГО КАРТУВАННЯ ТА МОНІТОРИНГУ МІСЦЬ ЗАХОРОНЕННЯ РАДІОАКТИВНИХ ВІДХОДІВ - Попов, С.; Бондар, К.; Хоменко, Р.; Бондарьков, М.; Максименко, А. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Захоронення радіоактивних відходів (РАВ) у Чорнобильській зоні відчудження і сьогодні містять значні об'єми матеріалів, що діляться. При цьому відомості про кількість РАВ, похованих під час аварії, не можна назвати вичерпними. У зв'язку з підсиленням міжнародних вимог до екологічної безпеки були проведені роботи з детального обстеження захоронень РАВ, створених при ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС. У роботі були задіяні такі неінвазивні методи геофізичних досліджень: 1) детальна магнітометрія; 2) георадарний метод; 3) томографія електричного опору на постійному струмі. Магнітометрія дозволила закартувати об'єкти та виділити найбільш імовірні місця захоронення контейнерів із речовинами, що діляться. Геоелектричні моделі показали відмінність електричного опору різних ділянок одного захоронення, що пояснюється зміною вологості й може свідчити про підтоплення. Рівень ґрунтових вод установлений за допомогою георадарного методу. У результаті інтерпретації даних геофізичних досліджень були відновлені геометричні параметри й особливості конструкції об'єкта попереднього захоронення радіоактивних відходів "Третя черга ЧАЕС", що дозволило створити його тривимірну модель і визначити місця для подальшого застосування прямих радіоактивних методів досліджень.
Keywords: магнітометрія; томографія електричного опору; георадарні дослідження; доза випромінювання; радіоактивні відходи; ґрунтові води