МОДЕЛЮВАННЯ ЗСУВНОЇ СПРИЙНЯТЛИВОСТІ ЦЕНТРАЛЬНОГО НЕПАЛУ - ІВАНІК, Олена; ЛАВЕ, Жером; ГАДЯЦЬКА, Катерина; КРАВЧЕНКО, Дмитро; ПЕТРУШЕНКО, Едуард (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Вступ. Зсувні процеси в Гімалаях становлять велику небезпеку, яка загрожує як життю людей, так і соціально-економічному розвитку регіону. Мета цього дослідження – дослідити основні фактори, що впливають на формування зсувів у Центральному Непалі, зрозуміти їх пріоритетність та взаємовідношення, а також продемонструвати ефективність застосування комплексної методики для оцінки небезпеки зсувів у регіональному масштабі. Методи. Методика, яка використовується в цьому дослідженні, включає такі етапи: (1) збір даних для аналізу (дані топографії, дані дистанційного зондування, геологічні дані, інвентаризація зсувів); (2) визначення основних факторів зсувної небезпеки, аналіз вхідних параметрів для моделювання; (3) створення карт лінеаментів за допомогою ручного та автоматизованого підходів; (4) картографування зсувної сприйнятливості та просторове моделювання зсувів. Результати. Ґрунтуючись на аналізі співвідношення геологічних і геоморфологічних даних, моделювання сприйнятливості зсувів у Центральному Непалі дає змогу визначити зони, найбільш схильні до прояву зсувної небезпеки. Аналіз підтверджує істотну роль лінеаментів у формуванні зсувів та їх зв’язок із тектонічними та ерозійними процесами. У зв’язку із цим в регіональну класифікацію зсувів Центрального Непалу необхідно включити зсуви, пов’язані з ослабленими зонами різної природи та орієнтації. Висновки. Моделювання сприйнятливості та прогнозування зсувів на регіональному рівні є основним етапом оцінки та управління зсувними ризиками. Результати стосуються загального впливу геолого-геоморфологічних і ландшафтних факторів на формування зсувних явищ у Центральному Непалі. Проведення аналізу зсувів та вивчення їх динаміки та режиму можливе лише за умови детальних досліджень та виявлення пріоритету впливу кожного фактора на зсувоутворення. Це дослідження також має на меті надати додаткову інформацію щодо готовності до стихійних лих, мінімізації природних ризиків та забезпечення практики сталого землекористування в регіоні.