ОЦІНКА ТЕХНОГЕННОГО ТА ЕКОЛОГІЧНОГО РИЗИКУ ЗА КРИТЕРІЄМ ЕКОЛОГО-ЕКОНОМІЧНОЇ ЕФЕКТИВНОСТІ ВУГЛЕВИДОБУВНИХ ПІДПРИЄМСТВ ДОНЕЦЬКОЇ ТА ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТЕЙ - УЛИЦЬКИЙ, Олег; КУРИЛО, Марія; БАЛА, Володимир (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Встановлено, що техногенні та екологічні ризики, визначені за критерієм еколого-економічної ефективності вуглевидобувних підприємств, знижують вірогідність подальшої їх роботи. Значна частина наукових досліджень у розглянутій сфері присвячена розв’язанню проблем, пов’язаних зі шляхами управління екологічною безпекою на вугільних шахтах із застарілим технологічним комплексом (проммайданчиками, підземним комплексом гірничих робіт, затопленням гірничих виробок) на основі геологічних особливостей та визначення наслідків для політики на національному та місцевому рівнях у Донецькій та Луганській областях. Розкрито особливості геологічних і технічних умов вугільних родовищ Донецького вугільного басейну, що зосереджені в межах Донецької та Луганської областей. Наведено основні показники та виконано аналіз техніко-економічного стану вугільної галузі на прикладі основних вуглевидобувних підприємств досліджуваних територій. Здійснено оцінку комплексного впливу основних вуглевидобувних підприємств на довкілля, на основі детального розгляду та виявлення ряду факторів створення техногенного навантаження у межах технологічних комплексів вуглевидобувних об’єктів. Виконана оцінка техногенного та екологічного ризику за критерієм еколого-економічної ефективності вуглевидобувних підприємств Донецької та Луганської областей дала змогу сформувати перші наближені, але науково обґрунтовані уявлення щодо рентабельності (нерентабельності) вуглевидобувної діяльності деяких підприємств, що є основною для подальшої розробки рекомендацій щодо послідовності та доцільності (з погляду збереження прийнятного екологічного стану прилеглих до шахт територій у сучасних економічно-технічних умовах вуглевидобувної галузі) закриття шахт з метою зниження техногенного навантаження. Проаналізовано та використано дані офіційної екологічної звітності вуглевидобувних підприємств, дані ДНВП "Геоінформ України", Міненерго, Держстату та науково-методичних джерел.