РОЛЬ ДИСЛОКАЦІЙНОГО МЕТАМОРФІЗМУ В ЕНДОГЕННОМУ РУДОУТВОРЕННІ У БІЛОЗЕРСЬКІЙ ЗЕЛЕНОКАМ’ЯННІЙ СТРУКТУРІ - Рузіна, М.; Терешкова, О.; Білан, Н.; Жильцова, І. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Мета досліджень – визначення умов формування епігенетичних рудних формацій в межах Білозерської зеленокам’яної структури (БЗКС). Методика досліджень складалася з визначення складу, будови та взаємовідношень геологічних і рудних формацій, з вивчення складу формацій гідротермальних метасоматитів. Результати. У гідротермальних метасоматитах ліственіт-березитової, грейзенової й вуглецевої формацій, просторово суміщених з михайлівською свитою білозерської серії в межах однойменної структури, виявлена комплексна мінералізація благородних металів (БМ). Розглянутий тип мінералізації виявлений в різних стратиграфічних комплексах на всій території БЗКС, але найбільш інтенсивно виражений у породах лежачого боку Південно-Білозерського родовища. Аномальні зони мають пластиноподібно-блокову форму, залягають багатоярусно і складають паралельні групи (пучки) з крутим східним падінням і близьким до згідного заляганням. Для речовинного складу зруденіння благородних металів характерні дві особливості – переважна локалізація в метасоматитах ліственіт-березитової формації і складний багатостадійний характер з просторовим поєднанням чотирьох різновікових мінеральних парагенезисів. Для умов гідротермального рудоутворення в БЗКС характерна відсутність не тільки генетичного, а й паpагенетичного зв’язку гідротермальних утворень з магматизмом. У формуванні структури провідна роль належить дислокаційному метаморфізму, який проявився після регіонального та незалежно від нього. Рудоконтролюючими є регіональні і локальні розломні структури – від положення БЗКС у вузлі перетину чотирьох систем глибинних розломів до підпорядкованих ним розломних, складчастих і будінаж-структур. Просторове поєднання різних за типом і віком процесів рудоутворення пов’язано з багаторазовим проявом тектонічної активізації та зі структурним положенням потужної метабазитової конкської серії під істотно терригенною білозерською серією. При цьому флюїдно-експлозивні утворення, виявлені в межах переверзівської свити білозерської серії, за морфологічними особливостями, мінеральним складом і структурою виявляють аналогію з алмазоперспективними вішерітами Уралу й алмазоносними філлітами Бразилії. Наукова новизна. Встановлено факти, що свідчать про реальність проявів дислокаційного метаморфізму зон глибинних розломів в межах досліджуваної структури і обгрунтовують його рудоутворюючу роль у формуванні комплексу епігенетичних рудних формацій. Практичне значення. Результати досліджень дозволяють прогнозувати можливість відкриття нетрадиційних родовищ БМ у чорносланцевих товщах і алмазоперспективних формацій некімберлітового генезису.