ПРОВІДНІ ЧИННИКИ ФОРМУВАННЯ ПОЛЯ ЗАБРУДНЕННЯ ҐРУНТОВИХ ВОД ПІД ВПЛИВОМ МЕТАЛУРГІЙНОГО ВИРОБНИЦТВА (НА ПРИКЛАДІ ДНІПРОВСЬКОГО МЕТАЛУРГІЙНОГО ЗАВОДУ) - Долін, В.; Яковлєв, Є.; Щербак, О.; Мещеряков, С.; Пампуха, Г. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Мета і завдання. Вивчення хімічного складу підземних вод природно-техногенного водоносного горизонта, що сформувався в межах майданчика металургійного виробництва Дніпровського металургійного заводу. Завдання дослідження: виявити основні забруднювачі підземних вод; встановити просторову структуру поля забруднення; класифікувати територію проммайданчика за рівнем екологічного навантаження від основних забруднюючих речовин; оцінити міграційні властивості хімічних елементів у підземних водах. Методика. Концептуальне положення методики досліджень базувалось на ролі верхньої зони геологічного середовища (ненасиченої зони або зони аерації) як головного "акумулюючого депо" більшості техногенних викидів у повітря, поверхневі і підземні води та ландшафти. Дослідження виконано на основі результатів лабораторних досліджень проб води, шлаку та шламу. Результати. У межах досліджуваної ділянки водоносного горизонту виявлено та закартовано теплове і хімічне забруднення, а також аномально високий вміст завислих речовин у підземних водах. Найбільш гостро стоїть проблема забруднення ґрунтових вод органічними сполуками (феноли, нафтопродукти). Унаслідок техногенної діяльності металургійного виробництва змінюються окисно-відновні та лужно-кислотні умови зони аерації, що впливає на її бар’єрні (захисні) властивості: зменшується інтенсивність водної міграції заліза, мангану та цинку, при цьому збільшується міграційна здатність алюмінію, свинцю та кадмію. Практична значущість та висновки. У результаті дослідження з’ясовано, що в цілому стан підземних вод на території проммайданчика можна охарактеризувати як "відносно задовільну екологічну ситуацію". Металургійне виробництво створює локальний вплив на якість підземних вод, зокрема в межах радіальних відстійників, шламових карт, градирень та інших техногенних об’єктів з підвищеним інфільтраційним живленням ґрунтових вод.