ПРИЧИНА АКТИВНОЇ СЕЙСМІЧНОСТІ В УКРАЇНІ - Чалий, О.; Дяконеску M.; Гурова I.; Лісовий, Ю.; Пігулевський, П.; Щербина, С.; Шевцов, А.; Шумлянська, Л. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Особлива увага у статті приділяється землетрусу, що стався біля міста Суми 3 лютого 2015 р. На думку авторів, цей землетрус відбувся під впливом декількох напружених режимів, пов’язаних на регіональному рівні з перенесенням напруг із зони Вранча вздовж мантійного лінеамента Соллогуба та через зміну локального поля напруги, яке створюється різними за товщиною земної кори блоками за наявності підкорових теплових аномалій і аномалій щільності. Розташування вогнища землетрусу тектонічно приурочено до південнозахідного схилу Воронезького кристалічного масиву біля північно-східного схилу Дніпровсько-Донецького басейну (ДДБ). Гіпоцентр землетрусу розташований в районі з різкою зміною структурного плану поверхні Мохо, що супроводжується негативною мантійною гравітаційною аномалією. У рельєфі поверхні Мохо наочно видно накладання структурного плану північно-західного напрямку, пов’язані з девонським рифтом ДДБ на давньому структурному плані Українського щита та Воронезького кристалічного масиву. Ізолінії поверхні Мохо чітко виділяють сходження до 35 км у центральній частині рифта. Криворізько-Кременчуцька шовна зона виражається на поверхні Мохо вузькою витягнутою депресією з глибиною більше 50 км у центральній частині. У нижній частині кори, спостерігається розвиток коро-мантійної суміші, тож земна кора області має яскраво виражену фізико-геологічну неоднорідність, яка створює нестабільність літостатичного тиску, і це, у свою чергу, є передумовою появи додаткових напружень.