ВИДІЛЕННЯ МАЛОАМПЛІТУДНИХ ДЕФОРМАЦІЙНИХ АНОМАЛІЙ – ПРОВІСНИКІВ МІСЦЕВИХ ЗАКАРПАТСЬКИХ ЗЕМЛЕТРУСІВ З УРАХУВАННЯМ МЕТЕОТЕРМОПРУЖНИХ ДЕФОРМАЦІЙ - Назаревич, А.; Назаревич, Л.; Баштевич, М. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Метою статті є представлення методики дослідження і редукції метеотермопружних деформацій із деформографічних даних і результатів виділення, з її застосуванням, малоамплітудних деформаційних аномалій – провісників місцевих Закарпатських землетрусів. Вивчення метеотемпературних впливів на дані режимних геофізичних спостережень і розробка способів урахування таких впливів є одним із важливих завдань при проведенні геодинамічного моніторингу. Особливо актуальним це є для деформографічних досліджень. Методика досліджень полягала у проведенні кореляційного аналізу деформографічних та метеотемпературних даних і редукції виявлених сезонних метеотермопружних деформацій із варіаційних деформографічних рядів. У результаті таких досліджень, зокрема, вивчено кореляцію між температурою повітря і деформаціями масиву порід на пункті спостережень "Мужієво" (Українське Закарпаття) і шляхом редукції виявлених сезонних метеотермопружних деформацій виділено малоамплітудну деформаційну аномалію – провісник місцевого Закарпатського землетрусу з магнітудою М=3,3 на епіцентральній відстані 31 км. Виділена аномалія має амплітуду (у відносних деформаціях) 3·10-7 (у порівнянні з величиною сезонних метеотермопружних варіацій 14·10-7) і є у 5–7 разів більшою за амплітуди різницевих флуктуацій (0,5–0,7·10-7) між зареєстрованими варіаціями деформацій і "стаціонарною" сезонною метеотермопружною хвилею, "провісникова" тривалість аномалії становить близько 5 місяців. Практична значущість роботи полягає в тому, що застосування розробленої методики забезпечує редукцію метеотемпературних впливів на порядок і більше і дає можливість пошуків малоамплітудних деформаційних аномалій – провісників землетрусів на фоні термопружних деформацій, що, фактично, у багато разів збільшує реальну чутливість і, відповідно, зону геодинамічного та сейсмопрогностичного контролю конкретного пункту деформографічних спостережень.