ОЦІНКА СТУПЕНЯ СКЛАДНОСТІ ВИЛУЧЕННЯ ВАЖКОВИДОБУВНИХ НАФТ НА ОСНОВІ ЇХНЬОЇ КЛАСИФІКАЦІЇ - Эфендиев, Г.; Каражанова, М.; Ахметов, Д.; Пірівердієв, І. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Розглянуто результати застосування кластерного аналізу при оцінці ступеня складності вилучення запасів нафти та його впливу на показник ефективності. З цією метою виконано кластеризацію із застосуванням алгоритму нечіткого кластер-аналізу. Слід зазначити, що поряд з родовищами важких і високов’язких нафт велика частка важковидобувних запасів приурочена також і до умов з дуже низькими значеннями проникності колекторів. Зібрані дані про в’язкості, густини нафти і проникність порід в умовах залягання нафт з різних родовищ Казахстану. За результатами даної класифікації проведено статистичний аналіз показників різних типів важковидобувних нафт. У процесі аналізу для кожного виділеного класу нафт визначалася узагальнена характеристика, що включає в’язкість, щільність нафти і проникність колекторів в умовах залягання. Узагальнена характеристика являє собою лінійне перетворення зазначених трьох характеристик. Результати були статистично оброблені. При цьому автори спробували встановити і проаналізувати взаємозв’язок між ступенем складності видобутку важковидобувних нафт і коефіцієнтом нафтовіддачі. У процесі аналізу розраховувалися середні значення коефіцієнта нафтовіддачі й показника ступеня складності видобутку важковидобувних нафт усередині кожного кластера і будувалася залежність між ними. Зазначена залежність, побудована по осереднених точках, близька до ступеневої, причому, як і слід було очікувати, зі збільшенням ступеня складності видобування нафти коефіцієнт нафтовіддачі падає. Отримані оцінки ступеня складності видобування нафти дозволяють ранжувати різні типи нафт за їхньою в’язкістю, щільністю і проникністю порід в умовах залягання, що можна використовувати для порівняння типів важковидобувних нафт за величиною показника якості. Методи розв’язання проблеми, пов’язаної з важковидобувними високов’язкими і важкими нафтами, повинні бути спрямовані на зниження в’язкості нафти у пласті: закачування гарячої води/пари у пласт, застосування електричних обігрівачів та ін. Мета. Оцінка ступеня складності вилучення запасів і його впливу на ефективність розробки родовищ. Методика. Рішення поставлених у роботі завдань здійснювалося методами математичної статистики і теорії нечітких множин. При цьому були використані: методика обробки результатів, кореляційний аналіз, а також алгоритм нечіткого кластер-аналізу. Результати. У результаті досліджень отримано чотири класи запасів, кожен з яких характеризує ступінь складності вилучення запасів; запропоновано параметр для кількісної оцінки ступеня складності, що включає щільність і в’язкість нафти, проникність колекторів в умовах залягання; отримано залежність між цим параметром і коефіцієнтом нафтовіддачі. Наукова новизна. Виконано класифікацію важковидобувних запасів, засновану на нечіткому кластер-аналізі, запропоновано параметр для кількісної оцінки ступеня складності вилучення запасів; отримано залежність, що дозволяє оцінювати нафтовіддачу пласта за ступенем складності вилучення запасів. Практична значимість. Отримані результати дозволяють провести класифікацію важковидобувних запасів і приймати рішення щодо вибору методів впливу на пласт у різних геологічних умовах.