ОСОБЛИВОСТІ СТВОРЕННЯ ГЕОІНФОРМАЦІЙНОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ДЛЯ ВЕДЕННЯ МОНІТОРИНГУ ЧОРНОБИЛЬСЬКОГО РАДІАЦІЙНО-ЕКОЛОГІЧНОГО БІОСФЕРНОГО ЗАПОВІДНИКА - Лазоренко-Гевель, Н.; Галіус, І.; Зацерковний, В.; Денисюк, Б.; Шудра, Н. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Досліджено стан та перспективи застосування геоінформаційних систем (ГІС) для вирішення моніторингових завдань природоохоронних територій України. Представлено результати вперше виконаного в Україні проєкту геоінформаційного забезпечення території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника (ЧРЕБЗ) для ведення моніторингу, основою якого слугує база геопросторових даних території заповідника, створена із застосуванням об’єктно-орієнтованого підходу на основі національних стандартів України ДСТУ 8774:2018 "Географічна інформація. Правила моделювання геопросторових даних" та ДСТУ ISO 19110:2017 "Географічна інформація. Методологія для каталогізації об’єктів". Створений інформаційно-довідковий геопортал території та об’єктів Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника дає можливість надання широкому колу користувачів публічного доступу до актуальної моніторингової інформації ЧРЕБЗ на основі платформи ArcGISOnline. Запропоновано використання розроблених спеціалізованих алгоритмів геоінформаційного аналізу та моделювання для моніторингу стану радіаційного забруднення ЧРЕБЗ. Особливостями геоінформаційного забезпечення території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника для ведення геоінформаційного моніторингу є підтримка в актуальному стані та уніфікація різних за типом і походженням даних на єдиній цифровій топографічній основі, забезпечення потрібного рівня взаємодії різних підрозділів органів місцевого управління, інших підприємств та установ, що забезпечують життєдіяльність заповідника. За допомогою ГІС ЧРЕБЗ забезпечено вирішення завдань зі створення та підтримання в актуальному стані геопросторових даних: меж заповідника; сучасного стану використання території, природних ландшафтів; рослинного покриву; місць поширення рідкісних та зникаючих видів флори, фауни, рослинних угруповань; функціонального зонування території; лісонасадження заповідника; розміщення історико-культурних та рекреаційних об’єктів, екологічних стежок і туристичних маршрутів; протипожежного впорядкування території, проєктного плану; планування природно-заповідної території; організацію ефективного економіко-соціально та екологічно управління заповідником; розробку заходів для здійснення моніторингу довкілля; прийняття управлінських рішень, видачу даних на тверді носії; проєктування туристичних маршрутів та можливих наслідків катастроф; надання геоінформаційної підтримки під час ліквідації лісових пожеж; розроблення заходів щодо здійснення природоохоронних, протиерозійних, протизсувних та протипожежних робіт, відновлення порушених природних комплексів; комплексної оцінки території заповідника, його господарського використання та запасів природних ресурсів, ландшафтного різноманіття, історико-культурних об’єктів, стану інженерно-транспортної інфраструктури; проведення науково обґрунтованого функціонального зонування території заповідника; розроблення пропозицій щодо будівництва та реконструкції об’єктів, необхідних для забезпечення діяльності заповідника тощо.