Історія, сучасний стан та напрями розвитку геоелектромагнітних досліджень в Україні - Бурахович, Т.; Кушнір, А. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Розглянуто сучасний стан та перспективи розвитку геоелектромагнітних методів. Обговорено проблеми та способи їх розв’язання, нові ідеї та завдання. Проаналізовано сучасні експериментальні методики спостережень, універсальні програмні комплекси їх обробки, методику побудови тривимірних моделей різних геолого-тектонічних одиниць України. Наведено результати геолого-геофізичної інтерпретації регіональних та локальних тривимірних моделей. Виявлено геоелектричні неоднорідності у земній корі та верхній мантії України, які характеризуються аномально низькими та аномально високими значеннями електричного опору. Зони високої електропровідності, що виходять на поверхню, визначаються субвертикальною неоднорідністю та утворюють гальванічно пов’язану систему. Вона просторово корелює з глибинними розломами різного рангу, що виділені за геологічними даними. Природа аномалій електропровідності на глибині до 2,5 км зумовлена наявністю асоціації електропровідних мінералів (сульфідів, графіту) у зонах метасоматичної переробки порід, що ведуть до утворення рудної мінералізації (уран, золото, рідкісні метали). У земній корі на глибинах 5–30 км і верхньої мантії 50–120 км, найімовірніше, відображають сліди впливу сучасних мантійних флюїдів. Все частіше за останніми даними природу аномалій розглядають як результат спільної діяльності електронного та іонного типів електропровідності. Аномалії електропровідності земної кори та верхньої мантії свідчать про можливі зони проявів геодинамічної активізації, а глибинні розломи визначаються зонами підвищеної проникності, якими крізь літосферу відбувається розвантаження мантійних флюїдів. Зокрема висвітлено зв’язок аномалій електропровідності на території України з процесами формування нафтогазових і рудних родовищ корисних копалин.