Антикавказська складчатість Куринсько-Південнокаспійської западини (на прикладі Південнокаспійського басейну і Передмалокавказського прогину) . - Погорєлова, Є.; Абдулла-заде M. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Геологія, 2025)
Південнокаспійська западина (ПКЗ) є найглибшим осадовим басейном у світі і займає всю південну глибоководну частину Каспійського моря і прилеглі до нього із заходу та сходу Куринську та Західнотуркменську низовини. ПКЗ має найтоншу (6...8 км) консолідовану кору океанічного типу та найпотужніший осадовий чохол (25...30 км). Потужність пліоцен-четвертинних відкладень становить 10...12 км. Потужність основного нафтогазоносного комплексу – продуктивних червонокольорових товщ нижнього пліоцену становить 7...8 км. У межах Малокавказького прогину на мезозойському етапі розвитку накопичилося понад 6 км вулканогенно-осадових відкладень. Однак у західній частині прогину простежується доюрський фундамент, що має північно-східне орієнтування і формує аналогічне орієнтування вищезалягаючих відкладів. Ці явища відбувалися в умовах стиснення на півночі ПКЗ і реалізувалися на рівні консолідованої кори субдукційними, а на рівні осадового чохла – структуротвірними процесами. Первинна міграція переходить у бічну – із занурених зон у підняті. Глибинні розломи, що сформували поперечну складчастість, також можуть служити шляхами міграції. Занурена переважно газоносна зона осадконакопичення продуктивної товщі представлена складчастістю як кавказького, так і антикавказького простягання. Незважаючи на те, що Куринсько-Південнокаспійська западина на сучасному етапі охоплює територію від Дзирульського масиву на заході до Західнотуркменської западини на сході включно, як єдиний негативний структурний елемент, у мезозойський час, як випливає з вищевикладеного, вона являла собою дві самостійні області осадконакопичення в Закавказькому мікроконтиненті (західна частина) та Великому Кавказько-Південнокаспійському рифтогенному басейні (східна частина). Тому антикавказька складчастість Куринсько-Південнокаспійської западини має інший генезис і, природно, іншу нафтогазоносність.